J E G Y Z Ő K Ö N Y V

Készült: a Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat Közgyűlésének 2016. január 29-én 10.00 órakor kezdődő nyilvános üléséről, Balmazújváros Város Polgármesteri Hivatala dísztermében (Balmazújváros, Kossuth tér 4-5. I. emelet). Jelen van 23 fő közgyűlési tag a jegyzőkönyvhöz mellékelt jelenléti ív szerint.

	Közgyűlési névsor:
Képviselő	Jelenlét	Képviselőcsoport	
1.		Antal Szabolcs	igen	FIDESZ-KDNP	
2.		Bernáth László	igen	FIDESZ-KDNP	
3.		Bíró László	igen	JOBBIK	
4.		Bódi Judit	nem	MSZP	
5.		Buczkó József	igen	FIDESZ-KDNP	
6.		Bulcsu László	igen	FIDESZ-KDNP	
7.		Dombi Imréné	igen	FIDESZ-KDNP	
8.		Demeter Pál	igen	JOBBIK	
9.		Gál László Csaba	igen	JOBBIK	
10.		Gyula Ferencné	igen	MSZP	
11.		Kiss Attila	igen	FIDESZ-KDNP	
12.		Kocsis Róbert	igen	FIDESZ-KDNP	
13.		Koroknai Imre	igen	FIDESZ-KDNP	
14.		Kovács Zoltán	igen	FIDESZ-KDNP	
15.		Ménes Andrea	igen	FIDESZ-KDNP	
16.		Mohácsi László	igen	JOBBIK	
17.		Nagy Zsolt	igen	MSZP	
18.		Pajna Zoltán	igen	FIDESZ-KDNP	
19.		Rigán István	igen	JOBBIK	
20.		Simon Zoltán	igen	FIDESZ-KDNP	
21.		Tasi Sándor	igen	FIDESZ-KDNP	
22.		Timár Zoltán	igen	FIDESZ-KDNP	
23.		Tóth József	igen	DK	
24.		Vértesi István	igen	JOBBIK	

Pajna Zoltán
A mai ülésüket a megszokottól eltérő helyen tartják, mivel már a múlt évben megfogalmazódott, hogy amennyiben lehetőség van rá, kihelyezett ülést tartsanak. Eddig csak az ünnepi ülések voltak kihelyezett ülések, ezzel a kezdeményezéssel hagyományt szeretnének teremteni abból a célból is, hogy a megye központúságot oldják és a települések életét minél jobban megismerjék. Köszönti a megjelent megyei közgyűlési tagokat, a meghívott vendégeket. Külön köszönti dr. Tiba István országgyűlési képviselőt, miniszteri biztost, valamint dr. Veres Margit polgármestert. Felkéri dr. Veres Margit polgármestert köszöntse a jelen lévőket.

Dr. Veres Margit
Nagy szeretettel és tisztelettel köszönti a jelen lévő közgyűlési tagokat, a meghívott vendégeket. A megyei önkormányzat - ahogy az előbb is elhangzott-, hagyományteremtő szándéka nagyon pozitív kezdeményezés, hiszen ez által az adott település életébe nagyobb betekintést nyernek a közgyűlés tagjai, ugyanakkor a településen élők is jobban megismerhetik a közgyűlés tagjait, a közgyűlés munkáját. Külön megtiszteltetés számukra, hogy elsőként Balmazújváros adhat helyet a kihelyezett ülésnek. Sok sikert kíván a közgyűlés munkájához nem csak a mai napra, hanem az elkövetkező időszakra is, hogy a településeken élők elmondhassák, a közgyűlés valóban a megye lakosaiért, értük van, hiszen ez az elsődleges célja. Az ülést követően kéri, hogy tekintsék meg a település látnivalóit egy közös program keretében.

Pajna Zoltán
Szintén hagyomány most már, hogy az ülés előtt egy adott hónap kronológiai eseményeiről tájékozódhatnak a Levéltár igazgatója jóvoltából. Felkéri Szendiné dr. Orvos Erzsébetet, a Magyar Nemzeti Levéltár Hajdú-Bihar Megyei Levéltára igazgatóját, tartsa meg előadását. 

Szendiné dr. Orvos Erzsébet
A „Mi történt megyénkben ezer év alatt?” című, mára hagyománnyá vált előadások keretében most a januári események közül válogatott. A közigazgatási reform keretében 2013. január 1-jén létrejöttek a járási hivatalok. A járás szerinti közigazgatás azonban nem új keletű, több évszázados múltra tekint vissza. Bihar vármegyében már a 14. századtól léteztek, határai pedig sok-sok változás után körülbelül a 18. sz. végére állandósultak. A Hajdúságban a járások csak Hajdú megye megszületését követően alakultak ki. A vármegyék és járások tisztségviselői, az ispán, alispán, szolgabíró, jegyző, hajdú… ismert fogalmak számunkra, ha máshonnan nem, a Lúdas Matyi filmből, melynek írója Fazekas Mihály volt, aki éppen 250 évvel ezelőtt, 1766. január 6-án született Debrecenben. Fazekas Mihály nemcsak költő volt, de jeles botanikus is. A Magyar Füvészkönyv-et Diószegi Sámuellel együtt adták ki, mely rendszerezte, és magyarított nevekkel is ellátta a Magyarországon ismert fákat, füveket és virágokat. 1804-ben írta meg a Lúdas Matyi első változatát. film: Lúdas Matyi.
A szolgabíró is a nemesi vármegye egyik meghatározó tisztségviselője volt. A bíráskodásban az alispánt segítette, azaz szolgált neki, innen az elnevezése. A nagyszalontai főszolgabíró, tett jelentést Bihar vármegye alispánjához Veres Rebeka boszorkánysága dolgában is, mely ügyben a záró ítéletet 1812. január 29-én hozta meg a Váradolasziban székelő Törvényszék. Az Arany János balladája által ismertté vált történetnek megtalálhatók az írásos forrásai levéltárunkban. (Bihar vármegyében 66 boszorkányperről tudunk, az utolsó 1756-ban volt). A tanúvallomási jegyzőkönyvek részletesen számolnak be a bűbájos asszonyok varázslatos cselekedeteiről, rontási eljárásokról. A magyar néphit szerint egyébként a boszorkány ismertető jelei az összeérő szemöldök, vörös szemek, a testi hiba, például a sántaság, továbbá az, hogy senkinek nem mer a szemébe nézni, és a seprűt át nem lépi a világért sem. Ha valakire rábizonyosodott a boszorkányság igen kegyetlenül megbüntették: elevenen megégették őket, előtte azonban tűz, vagy vízpróbának vetették alá. De el kell mondanom, hogy a perben nem Veres Rebekát ítélték el, hanem Gali Istvánt, aki feleségét akarta meggyógyíttatni a boszorkánynak hitt asszonnyal, s még erőszaktól sem riadt ezért vissza. A szalontai bíró perbe fogta, az ítélőszék pedig pénzbírságra és fél esztendei rabságra ítélte.
185 évvel ezelőtt, 1831. január 4-én született Kismarján Osváth Pál csendbiztos. A csendbiztos intézménye megyékben 1701 után honosodott meg. A királyi rendelet szerint ugyanis a bűncselekmények megakadályozásáról a földesuraknak kellett gondoskodni, akik ezt a pandúrokkal látták el. A pandúrok irányítói voltak a csendbiztosok, akiket sok vidéken komiszárosnak neveztek, a pandúrokat pedig perzekutornak. Osváth Pál neve számunkra mégsem a csendbiztosi hivatala, hanem helytörténeti munkássága miatt ismeretes, hiszen a sárréti emberek világának neves ábrázolója volt. A pandúrrendszert a csendőrség követte. (A Magyar Királyi Csendőrség is januárban, mégpedig 1882. január 1-én kezdte meg működését.) A következő filmbejátszás a csendőrök munkáját illusztrálja. film: Indul a bakterház.
Megyénk januári eseményei közül nem hagyhatjuk ki az 1849-ben történteket. Ekkor lett Debrecen ideiglenesen az ország fővárosa, a szabadság őrvárosa, Kossuth Lajos 1849. január 14-én innen intézett felhívást többek között a Hajdúkerület közönségéhez, hogy támogassa kormányát a haza védelmében: „Az országgyűlés együtt van. 120.000 ember áll fegyverben a hazát meg védeni. …Csak kitűrés és hűség a hazához és Isten nem engedheti, hogy a hitszegő zsarnokság diadalmaskodhassék Magyarország ezredéves életén.”- szólt a kiáltvány. A belső ellenállás megszervezéséről szóló rendeletet ezután minden városnak kiadták. A megye lelkes közönsége pedig mindent megtett, amit a nemzeti hűség és szabadság megkívánt. A másik nagyon fontos esemény 70 évvel később történt. 1919. január 18-án kezdődtek meg ugyanis Párizsban az I. világháborút lezáró béketárgyalások. A magyar küldöttségnek azonban csak egy év múlva nyílt lehetőség arra, hogy előadhassa álláspontját, mely sajnos már nem segített. A békediktátum következtében az új államhatárok megvonásával hatvan bihari település elszakadt addigi természetes központjától, Nagyváradtól, amelyhez jól működő gazdasági, igazgatási és infrastrukturális kapcsolatok fűzték, s egy periférikus, halmozottan hátrányos helyzetű, igencsak elszigetelt terület, az úgynevezett Csonka-Bihar része lett. film: Bihar vármegye a múló időben (1:45) De a trianoni békediktátum, illetve a nagy gazdasági válság következményei Hajdú vármegyét sem kímélték. Erről Hajdú vármegye alispánja az 1930. január 13-án kelt helyzetjelentésében ezt írja a belügyminisztérium felé: „Tisztelettel jelentem, hogy Trianon következtében a vármegye területén a megélhetés általában igen nehézzé vált, a kereskedelem és ipar teljesen pang…mindezek következménye a sok kivándorlás, iparbeszüntetés, öngyilkosság, …Hajdúnánás ..városban … a világszerte ismert szalmakalapipara külföldi piac hiányában teljesen életképtelenné vált. …a háború előtt 5000-en dolgoztak s éltek meg ebből az iparból. Jelenleg egy gyára sincsen üzemben és a háziipari munka is megszűnt piac hiányában.”A városban a szalmakalapgyártás mégsem halt ki, többen űzik az iparágat ma is, még egy tájház, az Aranyszalma alkotóházat is ezt mutatja, mely most is látogatható.
A gazdasági világválság után Hajdú és Bihar megye túlélte a 2. világháború időszakát is. Az emberek egyre többet tudtak meg a világ dolgairól, többek között a filmhíradóknak köszönhetően. Mozik nemcsak a nagyvárosokban, de a falvakban is létesültek. 65 évvel ezelőtt, 1951-ben pl. két mozit is avattak január első napjaiban. 6-án Komádiban, másnap pedig Hajdúbagoson. Az elsőként vetített filmek jellemzően sematikusak, a szovjet filmek alapján készültek. A Soós Imre főszereplésével készített Lúdas Matyi is az osztályharcot mutatja be, hiszen Lúdas Matyi egy népi hős volt, aki küzdelmet vívott a kuláknak tekinthető Döbrögi földesúrral. Az osztályharc tovább élesedett… az elégedetlenség pedig a Rákosi korszak erőszakos politikája, a beszolgáltatások következtében 1956-ban forradalomhoz vezetett. A megtorlás rövid hallgatás után 1957. január végén kezdődött, amikor a karhatalmi alakulatok sorozatosan megfélemlítő kiszállásokat rendeztek a városokban és falvakban. Megkezdődtek a sorozatos őrizetbevételek, s ezzel párhuzamosan kiépült a tartótisztek és ügynökök hálózata. Az akció során lefolytatott kihallgatásoknak számos sérültje és több halálos áldozata is volt. 
50 évvel ezelőtt, 1966. január 1-én jött létre Hortobágy község. A község létrehozásakor a mintegy 50.400 katasztrális holdnyi balmazújvárosi külterülethez a központ mellett Kónya, a Hortobágyi-halastó és Szásztelek került. Lakosainak száma ekkor kb. 1600 fő volt.
30 évvel ezelőtt, 1986. január 1-én emelték városi rangra Püspökladányt. Előzményként el kell mondani, hogy a járások 1984-es (szintén január 1-i) megszüntetése miatt több községet is várossá nyilvánítottak. Püspökladány az ünnepi eseményre nagyszabású rendezvénysorozattal és egy kiadvánnyal készült. A Városépítés Kiskönyvtára 64 oldalon, kimerítő részletességgel mutatja be gazdasági, kulturális, infrastrukturális helyzetét, mely a várossá váláshoz vezetett.
3 évvel később, 1989. január végén Balmazújvárost is várossá nyilvánították. A városavató ünnepségen (melyet március 15-én tartottak) Szűrös Mátyás beszédében felidézte Veres Péter szellemiségét, aki megfogalmazta a népben, nemzetben gondolkodás fontosságát. Balmazújváros híres szülöttei között meg kell említenünk többek között Lengyel Menyhért és Sarkadi Imre írókat, Soós Imre és Kállai Bori színművészeket és Mihalkó Zoltán kalaposmestert. film: Bemutatkozik Balmazújváros 
(Az előadás anyaga a jegyzőkönyv mellékletét képezi.)

Pajna Zoltán
Megköszöni a színvonalas előadást. Megállapítja, hogy a Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat Közgyűlése határozatképes, mert a 24 megyei közgyűlési tagból 23 tag van jelen. Az ülést megnyitja. Kéri a közgyűlés tagjait, tegyék meg hozzászólásukat a lejárt határozatokról szóló jelentéshez. 

Bernáth László
A Jogi, Ügyrendi és Társadalmi Kapcsolatok Bizottsága a lejárt határidejű határozatokról szóló jelentést és az ülnöki megbízatás megszűnéséről szóló határozati javaslatot elfogadásra javasolja.

Pajna Zoltán
Megállapítja, hogy hozzászólás, javaslat nincs. 

Szavazásra teszi fel a lejárt határidejű határozatokról szóló jelentést, amit a közgyűlés 23 igen, 0 nem szavazattal, 0 tartózkodás mellett elfogadva a következő határozatot hozza:
1/2016. (I. 29.) MÖK határozat
A közgyűlés a Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat Közgyűlése és Szervei Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 1/2015. (II. 2.) önkormányzati rendelet 17. § (1) bekezdése alapján a következő lejárt határidejű határozatok végrehajtásáról szóló jelentést elfogadja:
88/2015. (VI. 26.) MÖK határozat, 170/2015. (XII. 11.) MÖK határozat, 172/2015. (XII. 11.) MÖK határozat, 173/2015. (XII. 11.) MÖK határozat, 174/2015. (XII. 11.) MÖK határozat, 178/2015. (XII. 11.) MÖK határozat, 179/2015. (XII. 11.) MÖK határozat, 181/2015. (XII. 11.) MÖK határozat, 182/2015. (XII. 11.) MÖK határozat, 183/2015. (XII. 11.) MÖK határozat, 184/2015. (XII. 11.) MÖK határozat, 185/2015. (XII. 11.) MÖK határozat, 186/2015. (XII. 11.) MÖK határozat, 187/2015. (XII. 11.) MÖK határozat, 188/2015. (XII. 11.) MÖK határozat, 189/2015. (XII. 11.) MÖK határozat, 190/2015. (XII. 11.) MÖK határozat, 191/2015. (XII. 11.) MÖK határozat, 192/2015. (XII. 11.) MÖK határozat, 193/2015. (XII. 11.) MÖK határozat, 194/2015. (XII. 11.) MÖK határozat, 195/2015. (XII. 11.) MÖK határozat, 196/2015. (XII. 11.) MÖK határozat, 197/2015. (XII. 11.) MÖK határozat. 
Szavazásra teszi fel az ülnöki megbízatás megszűnéséről szóló határozati javaslatot, amit a közgyűlés 23 igen, 0 nem szavazattal, 0 tartózkodás mellett elfogadva a következő határozatot hozza:
2/2016. (I. 29.) MÖK határozat
A Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat Közgyűlése a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény 220. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
1./ Ács Jánosné (4029 Debrecen, Csapó u. 94. 4/10) bírósági ülnöki megbízatásának megszűnését a 70. év betöltése miatt – 2016. január 2-ai hatállyal – megállapítja.
2./A közgyűlés köszönetét fejezi ki az ülnöki feladatok ellátásáért.
3./A közgyűlés felkéri elnökét, hogy a határozatot a Debreceni Törvényszék elnökének, valamint Ács Jánosné ülnöknek küldje meg.
Végrehajtásért felelős:	Pajna Zoltán, a megyei közgyűlés elnöke
Határidő:			azonnal

Pajna Zoltán
Javasolja a kiküldött meghívó szerint a napirend elfogadását. Megállapítja, hogy a napirendhez hozzászólás, javaslat nincs. 

Szavazásra teszi fel a napirendet, amit a közgyűlés 23 igen, 0 nem szavazattal, 0 tartózkodás mellett elfogadva a következő határozatot hozza:

3/2016. (I. 29.) MÖK határozat
A Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat Közgyűlése a 2016. január 29-ei rendes, kihelyezett ülése napirendjét a következők szerint fogadja el:
1.	Részvétel a PRACTYCE III. és a SMILE nemzetközi projektekben

2.	A Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat 2016. évi költségvetési rendeletének elfogadása

3.	Beszámoló a közgyűlés bizottságai 2015. évi döntés-előkészítő, javaslattevő tevékenységéről, illetve a közgyűlés által átruházott hatáskörök gyakorlásáról

4.	Beszámoló a Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzati Hivatal 2014. július 1. és 2015. december 31. napja között végzett tevékenységéről

5.	A területi nemzetiségi önkormányzatokkal kötött együttműködési megállapodások felülvizsgálata
Különfélék

1.	napirendi pont
„Részvétel a PRACTYCE III. és a SMILE nemzetközi projektekben”

Pajna Zoltán
Ez már a negyedik olyan nemzetközi projekt, amiben a megyei önkormányzat partnerként részt vesz. Felkéri Jámbor Erikát, a Fejlesztési, Tervezési és Stratégiai osztály munkatársát, ismertesse a két projekt lényegi elemeit. 

Jámbor Erika
A PRACTYCE III. projektet az ÉARFÜ-től vette át az önkormányzat, ami azt jelenti, hogy az ÉARFÜ helyébe a megyei önkormányzat lépett partnerként. A projekt az Erasmus – fiatal vállalkozóknak program, mely a törekvő európai vállalkozókat segíti hozzá egy európai kisvállalkozás elindításához vagy sikeres működtetéséhez szükséges képességekhez. A megyei önkormányzat négy vállalkozásnak fog abban segíteni, hogy Ausztriában gyakorlati tudást szerezzen, míg a megyei önkormányzat öt vállalkozást fog fogadni. Az ehhez szükséges gyakorlati ismereteket még meg kell szerezniük, hiszen a megyei önkormányzat új közreműködőként szerepel, így a későbbiekben fogják kiképezni őket annak érdekében, hogy megfelelően tudják az ide érkezőket menedzselni. A projekt finanszírozása a költségvetésben biztosított.  
A másik projekt a SMILE projekt, melynek fő célja a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés és az innovatív megoldások beszerzését célzó közbeszerzések megvalósításának elősegítése a közigazgatásban a V4 országaiban. Ez már egy kisebb költségvetésű projekt, a fedezete a költségvetésben szintén biztosítva van. 

Pajna Zoltán
Megköszöni a tájékoztatást. Kéri a bizottság elnökeit, ismertesse a bizottsági véleményeket.

Bizottsági vélemények

Ménes Andrea
A Fejlesztési, Tervezési és Stratégiai Bizottság az előterjesztés elfogadását javasolja. A bizottság számára megnyugtató, hogy a projektekhez szükséges önrész a költségvetésben rendelkezésre áll.

Mohácsi László
A Pénzügyi Bizottság az előterjesztés elfogadását javasolja. 

Pajna Zoltán
Kiemeli, hogy a négy vállalkozásnak a projekt semmilyen költséget nem fog jelenteni, hiszen az a pályázati forrásból lesz finanszírozva. Megállapítja, hogy az előterjesztéshez hozzászólás, javaslat nincs.

Szavazásra teszi fel a PRACTYCE III. és a SMILE nemzetközi projektekben való részvételről szóló határozati javaslatot, amit a közgyűlés 23 igen, 0 nem szavazattal, 0 tartózkodás mellett elfogadva a következő határozatot hozza:
4/2016. (I. 29.) MÖK határozat
A Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat Közgyűlése a Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat Közgyűlése és Szervei Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 1/2015. (II. 2.) önkormányzati rendelet 8. § (2) bekezdése alapján, figyelemmel a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 107. §-ára 

1./ jóváhagyja a COSME Erasmus for Young Entrepreneurs keretében kiírt felhívásra, a spanyolországi Asociacion de Empresarios Jovenes de Valencia elnevezésű szervezet, mint vezető partner által benyújtott PRACTYCE III elnevezésű, 582.685 EUR összköltségvetésű projekthez történő partneri csatlakozást, melyben a Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzatra eső projektköltség 58.830 EUR, azaz jelenlegi árfolyamon 18.237.300,- Ft.
2./ Az 1./ pontban foglalt döntésre tekintettel, a projekt megvalósításához összesen 8.407,5 EUR, azaz jelenlegi árfolyamon 2.606.325,- Ft összegű saját forrást biztosít szükség szerint a 2016-2018. évi költségvetései terhére.
3./ Felkéri a közgyűlés elnökét, hogy a 2./ pontban foglalt saját forrás összegének a Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat 2016-2018. évi költségvetéseibe történő betervezéséről gondoskodjon.
Végrehajtásért felelős:  Pajna Zoltán, a megyei közgyűlés elnöke
Határidő: 2016-2018. évi költségvetési rendeletek elfogadása

4./ Jóváhagyja a Visegrad Funds Standard Grants keretében kiírt felhívásra, a szlovákiai Technical University of Košice, mint vezető partner által benyújtott SMILE: Smart Innovation Living Environment (Intelligens Innováció -Élő Környezet) elnevezésű 11.250 EUR összköltségvetésű projekthez történő partneri csatlakozást, melyben a Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzatra eső projektköltség 1.860 EUR, azaz jelenlegi árfolyamon 576.600,- Ft. 
5./ A 4./ pontban foglal döntésre tekintettel, a projekt megvalósításához összesen 370 EUR, azaz jelenlegi árfolyamon 114.700,- Ft összegű saját forrást biztosít szükség szerint a 2016-2017. évi költségvetései terhére.
6./ Felkéri a közgyűlés elnökét, hogy az 5./ pontban foglalt saját forrás összegének a Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat 2016-2017. évi költségvetéseibe történő betervezéséről gondoskodjon.
Végrehajtásért felelős:  Pajna Zoltán, a megyei közgyűlés elnöke
Határidő: 2016-2017. évi költségvetési rendeletek elfogadása

2.	napirendi pont
„A Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat 2016. évi költségvetési rendeletének elfogadása”

Pajna Zoltán
A korábbi évhez viszonyítva változás nincs, az önkormányzatnak ugyanolyan összegből kell gazdálkodnia, mint az előző évben. Úgy látja, hogy a későbbiekben bizonyos nagyságú maradvány igénybe vételével a költségvetést stabil alapokon tudják tervezni. Igyekeztek tartalékot is képezni, hogy az év közben felmerülő esetleges kiadásokat fedezni tudják. A költségvetés az alap feladatok ellátását biztosítja, mint a hivatali feladatok ellátása, a nemzetiségi önkormányzatokkal való együttműködés, a civil szervezetek támogatása. Ezekre a feladatokra elkülönített források a későbbiekben még növelhetők lesznek. A költségvetést alapos tervezés előzte meg, a Nemzeti és Agrárkamara, a Kereskedelmi és Iparkamara, illetve a könyvvizsgálói vélemény is megalapozottnak tartja a 2016. évi költségvetést. Kéri a bizottságok elnökeit, ismertesse a bizottsági véleményeket.

Bizottsági vélemény

Bernáth László
A Jogi, Ügyrendi és Társadalmi Kapcsolatok Bizottsága a rendelet-tervezetet és a gazdasági stabilitásról szóló határozati javaslatot is elfogadásra javasolja.

Mohácsi László
A Pénzügyi Bizottság az előterjesztés elfogadását javasolja. 

Ménes Andrea
Mint ahogy már elhangzott, stabil költségvetésről beszélhetnek és véleménye szerint a konszolidáció óta már bizonyított is a megyei önkormányzat költségvetése, hiszen a források eddig is a kötelezően ellátandó feladatokhoz lettek igazítva, ezért felmerül benne a kérdés, hogy mi indokolja a tartózkodó szavazatot, ugyanis a bizottsági ülésen a Jobbikos képviselők tartózkodtak a szavazáskor. Elmondhatják, hogy a bevételek és kiadások egyensúlyban vannak, a pénzmaradvány által pedig önként vállalt feladatokat is tudnak finanszírozni, illetve ahogy az előző napirendi pontnál látták, további két nemzetközi projektben is szerepet kíván az önkormányzat vállalni. A Fejlesztési, Tervezési és Stratégiai Bizottság 3 igen szavazattal, 2 tartózkodás mellett foglalt állást az előterjesztésről.

Hozzászólások

Mohácsi László
Boldogság tölti el a szívüket a terem falán Horthy Miklós kormányzótól olvasható idézet, mert a magyar ember valóban tehetséges ember. Az újszövetségben is azt mondja a próféta: őrizz, vigyázz, legeltess! Nekik, mint képviselőknek szintén ez a feladatuk: őrizni és vigyázni a megye, a települések értékeit. Balmazújvároshoz közel a Hortobágyon a legeltetésnek évtizedes tradíciói vannak, mely mindnyájukat kötelez. Isten számon kéri mindnyájukon, hogy hogyan őrizték és vigyázták a rájuk bízottakat.
A bevételi és kiadási számok valóban egyensúlyban vannak, felelősségteljes a költségvetés, szakmailag megáll. A problémája a következő: várják a feladatokat. A megye települései várják azokat az uniós forrásokat, amelyek által a megye lakosainak életszínvonalát emelni tudják. Sajnálatosnak tartja, hogy az unió bürokratikus útvesztői lelassítják a folyamatokat, pedig nagy volumenű beruházásokat szeretnének látni, melyet jó szívvel támogatnának. A források elosztásával, a döntések meghozatalával és magával az ügyintézés folyamatával van problémájuk. Kéri a jelen lévő országgyűlési képviselőt, hogy hasson oda ezeknek a problémáknak a megoldása érdekében, hogy megszűnjön a fiatalok elvándorlása, meginduljon a gazdasági fellendülés. 

Pajna Zoltán
Egyetért azzal, hogy őrizni, gyarapítani, vigyázni kell a megye értékeit, a megye lakosainak, vállalkozásainak a vagyonát és erre is törekednek. Természetesen az országosan rendelkezésre álló TOP forrásnak csak egy része „folyik” át a megyén, azonban ezt a 49,6 Mrd Ft-ot igyekeznek a leghatékonyabban és széleskörűbben felhasználni. Korábban öt fő dolgozott az ügynökségen, jelenleg már 17 fő, ez is azt mutatja, hogy arra törekszenek, hogy a megye településeivel közösen minél több projektben működjenek közre. Nagyon sok felhívás már megjelent, az ügynökségen keresztül a megyei önkormányzat ebben is egyfajta ernyőszervezetként igyekszik segíteni a településeknek. A cél az, hogy a források a leghatékonyabban kerüljenek felhasználásra. A Kereskedelmi és Iparkamara is jelezte, hogy szükségesnek tartja megvitatni a megye gazdasági helyzetét, milyen lehetőségek vannak a gazdaság fejlesztésére, milyen a szakképzés helyzete. Ez is azt mutatja, hogy a megyei önkormányzatnak abba az irányba kell elmozdulnia, ami nincs a kötelező feladatai között. Ha azt akarják, hogy eredményesek legyenek, akkor azokban a feladatokban is aktívabban kell részt venniük, melyek nem tartoznak a kötelező feladatok közé. Ehhez kéri a közgyűlés tagjainak a támogatását. A költségvetés a korábbi struktúrától eltérően, áttekinthetőbben készült, melyért köszönetét fejezi ki és úgy gondolja magáról a költségvetésről különösebben nincs is mit beszélni, inkább a nagyobb feladatokra kell koncentrálniuk

Tóth József
Az önkormányzatok életében a költségvetés elfogadása az egyik legjelentősebb, legizgalmasabb téma. Ha ilyen szemmel nézik a megyei önkormányzat költségvetését, akkor az különösebb izgalmakat valóban nem okozott. A bizottsági ülésen egyike volt azoknak, akik tartózkodtak. Maga a költségvetés felépítése akár mintaként szolgálhatna más településeknek is. Azonban az, amiről korábban szó volt, hogy a megyei önkormányzatnak lesznek területfejlesztési feladatai, ez által a fejlesztésekben jelentős szerepe lehet, nem valósult meg, így ebből a szempontból a költségvetés olyan, mint a tavalyi költségvetés. A tartózkodó szavazata annak szól, hogy nem lehet elfogadni, hogy a megyei önkormányzat költségvetése csupán 330 M Ft legyen, mögötte egy kiváló apparátussal és erős felhatalmazású képviselőkkel. Nem elfogadható, hogy ebben a rendszerben csupán ennyi a feladatuk. Véleménye szerint a megyei önkormányzati szint sokkal többre hivatott, mint 330 M Ft felett dönteni, ami egy kistelepülés költségvetésével egyezik meg. Fontos lenne, hogy a megyei önkormányzatnak valóban területfejlesztési feladatai legyenek.

Pajna Zoltán
Egyetértenek abban, hogy az önkormányzat hatáskörét célszerű lenne kiterjeszteni. Azonban véleménye szerint nem csak költségvetés függő, hogy az önkormányzat milyen feladatokat vállal, hanem attól is, hogy mennyire vesz részt a megye közéletében, mennyire tud a polgármesterekkel, civil szervezetekkel együtt működni. A korábbi évekhez képest aktívabbak, rajta keresztül a megyei önkormányzat több monitoring bizottság munkájában vesz részt, így a vidékfejlesztésre, a gazdaság innovációs operatív programra, az intelligens közlekedési operatív programra van rálátásuk, tudják azokban alakítani a feltételeket. Az apparátus kis létszámú, de nagyon aktív. Januártól létrehozták a nemzetközi csoportot és négy nemzetközi projektben vesznek részt, míg korábban egyben sem. A költségvetés nem teszi lehetővé, hogy a hivatali létszámot növeljék, ezért került a 12 fő az ügynökséghez felvételre és nem utolsó szempont az sem, hogy egy gazdasági társaság működése ilyen szempontból sokkal rugalmasabb. Az ügynökség beszámolójakor látni fogják majd, hogy míg korábban az ügynökség 10 M Ft támogatást kapott a megyei önkormányzattól, mára 10 M Ft nyereséget termelt és így tudták a létszámot növelni. Ezeknek a munkatársaknak a bérét a projektekben tervezik elszámolni, így a bér finanszírozása sem jelent majd gondot. A hivatal jegyzőjével folyamatosan azon törik a fejüket, hogy hogyan tudnák a feladatokat úgy bővíteni, hogy az a költségvetés szempontjából is megnyugtató legyen. Nagyon aktív év elé néznek, hiszen a felhívások megjelenése után elkezdődnek azok kidolgozásai, és várhatóan sok önkormányzattal tudnak sikeresen együttműködni. 

Ménes Andrea
Nem gondolja, hogy az ellenzéknek az a feladata, hogy ha nincs rá magyarázata akkor is tartózkodjon, mert a tartózkodás ilyen esetben a nem szavazattal egyenértékű és nem viszi előbbre az ügyet. Abban egyet érthetnek, hogy bármely önkormányzat felsőbb jogszabály betartásával tervezhet költségvetést Abban is egyetérthetnek, hogy megváltoztak az önkormányzatok feladatrendszerei. Ezt lehet vitatni, hogy jó-e vagy sem. Közel húsz éve tagja az önkormányzatnak és így több kormányzat rendszerét tapasztalta meg. Emlékszik arra az időre, amikor voltak mamut intézményei és mamut adósságai az önkormányzatnak. Illetve arra, amikor azon vitatkoztak, hogy vegyenek-e fel hitelt, hogy azt miből fizessék vissza, több száz embernek mi legyen a sorsa. Ezt az időszakot egyáltalán nem kívánja vissza. Ezért azzal ért egyet, hogy az önkormányzatnak olyan feladatrendszere legyen, amivel meg tud birkózni. Korábban, amikor az ellenzék volt kormányon, miniszteri biztosok döntöttek arról, hogyan történjen a pályáztatás. Ezzel szemben most a közgyűlés tagjainak módjában állt beleszólni abba, hogy mit tartalmazzanak a kiírások, milyen indikátorok legyenek, nem beszélve arról, hogy példa értékű ahogyan összefogta a megye a 82 települést. Véleménye szerint ilyen szoros együttműködésre nem volt példa a korábbi időben. Több, mint két évig csak egyeztettek a településekkel annak érdekében, hogy a fejlesztési elképzeléseiket minél sikeresebben tudják megvalósítani. Véleménye szerint örülniük kell annak, hogy ilyen költségvetésük van. Ahogy elhangzott, arra törekszenek, hogy olyan önként vállalt feladatokkal is foglalkozzanak, mely nem feladata az önkormányzatnak. Arra sincs kötelezve az önkormányzat, hogy segítse a településeket a pályázatok megírása során. Lehet azt mondani, hogy ez nem jó ezért vagy azért, vagy mi így csinálnánk, mi ezt másképpen csinálnánk. Ezt el tudja fogadni, mert akkor azt mondjuk, van egy irány vonal. De csak azért nemet mondani a költségvetésre, mert „csak”, ezt nem tudja elfogadni. A probléma az elhangzottak szerint az, amire a megyei önkormányzatnak nincs hatásköre, hiszen a Parlament által meghozott döntésre mond nemet az ellenzék. 

Pajna Zoltán
Ahogy már korábban is említette igyekeznek megtalálni azokat a lehetőségeket, amelyek által bővíteni tudják az önkormányzat feladatrendszerét. Megállapítja, hogy az előterjesztéshez további hozzászólás, javaslat nincs.

Szavazásra teszi fel a gazdasági stabilitásról szóló határozati javaslatot, amit a közgyűlés 22 igen, 0 nem szavazattal, 1 tartózkodás mellett elfogadva a következő határozatot hozza:

5/2016. (I. 29.) MÖK határozat

A Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat Közgyűlése az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 29/A. §-a alapján
1./ megállapítja, hogy a Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzatnak a 2016. évi költségvetési évet követő három évben saját bevétele nem várható.
2./ Megállapítja, hogy a Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzatnak a Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 3. § (1) bekezdése szerinti adósságot keletkeztető ügyleteiből eredő fizetési kötelezettsége a 2016. évi költségvetési évet követő három évben nem keletkezik.
Szavazásra teszi fel a Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat 2016. évi költségvetési rendeletének elfogadásáról szóló rendelet-tervezetet, amit a közgyűlés 16 igen, 0 nem szavazattal, 7 tartózkodás mellett elfogadva a következő rendeletet hozza:

A Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat Közgyűlésének
1/2016. (II. 1.) önkormányzati rendelete
a Hajdú- Bihar Megyei Önkormányzat 2016. évi költségvetéséről

A Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat Közgyűlése az Alaptörvény 32. cikk (2) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az Alaptörvény 32. cikk (1) bekezdés f) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva - a közgyűlés valamennyi bizottsága véleményének kikérését követően – a következőket rendeli el:
1. Az Önkormányzat összevont kiadásai és bevételei

1.	§

(1)	Az önkormányzat közgyűlése (továbbiakban: Közgyűlés) az önkormányzat 2016. évi költségvetését 299.461 ezer forint költségvetési bevétellel és 320.238 ezer forint költségvetési kiadással hagyja jóvá.

(2)	A Közgyűlés megállapítja, hogy a költségvetési bevételek és kiadások egyenlege 20.777 ezer forint hiány. A költségvetési hiány összegéből 16.967 ezer forint a működési költségvetés, 3.810 ezer forint a felhalmozási költségvetés hiánya.

(3)	A Közgyűlés a költségvetési hiányt belső forrásból, 20.777 ezer forint maradvány igénybevételével finanszírozza, az e célt szolgáló finanszírozási bevételek összege 20.777 ezer forint. 

(4)	A Közgyűlés megállapítja, hogy a finanszírozási kiadások összege 11.320 ezer forint, amelyet maradvány igénybevételével finanszíroz. 

(5)	A Közgyűlés a (3) és (4) bekezdésben rögzítettekre tekintettel a finanszírozási bevételek összegét 32.097 ezer forintban állapítja meg.

2. §

(1)	A megyei önkormányzat működési költségvetése:
		a)	működési költségvetési bevételek mindösszesen:	299.461 ezer forint
		b)	működési költségvetési kiadások mindösszesen:	316.428 ezer forint
		c)	működési költségvetési egyenleg (hiány):	- 16.967 ezer forint

(2)	A megyei önkormányzat felhalmozási költségvetése:
		a)	felhalmozási költségvetési  bevételek mindösszesen:	0 ezer forint
		b)	felhalmozási költségvetési kiadások mindösszesen: 	3.810 ezer forint
		c)	felhalmozási költségvetési egyenleg (hiány):	- 3.810 ezer forint

(3)	Az önkormányzat és az önkormányzati hivatal összevont bevételeinek és kiadásainak kiemelt előirányzatait a rendelet 1. melléklete tartalmazza.

(4)	Az önkormányzat bevételeinek és kiadásainak kiemelt előirányzatait a rendelet 2. melléklete tartalmazza.
(5)	A Közgyűlés az önkormányzat irányítása alá tartozó Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzati Hivatal költségvetési és finanszírozási bevételeit, kiadásait a rendelet 3. melléklete szerint állapítja meg.

(6)	A Közgyűlés megállapítja, hogy adósságot keletkeztető ügyletből származó kötelezettsége nincs és 2016. évben ilyen ügyletet nem tervez.

(7)	A Közgyűlés a Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzati Hivatal részére 165.462 ezer forint irányító szervi támogatást (intézményfinanszírozást) biztosít.

(8)	A Közgyűlés a 2016. évi költségvetésben 2.000 ezer forint általános tartalékot, valamint 8.000 ezer forint céltartalékot különít el. A céltartalék az európai uniós és hazai forrásból megvalósuló pályázatok önerejének forrását szolgálja.

(9)	A Közgyűlés az önkormányzat európai uniós forrásból finanszírozott támogatással megvalósuló programok, projektek bevételeit és kiadásait a rendelet 4.a melléklete szerint állapítja meg, amelynek további részletezését a 4.b melléklet rögzíti.

(10)	 Az önként vállalt feladatokat és azok kiadásait a rendelet 5. melléklete tartalmazza. 

(11)	 A Közgyűlés a 2016. évi költségvetésben 13.011 ezer forint működési célú támogatást állapít meg a rendelet 6. melléklete szerint. 

(12)	 A Közgyűlés az önkormányzat 2016. évi beruházásait, felújításait beruházásonként a rendelet 7. melléklete szerint állapítja meg.

2. A közgyűlés hivatalára vonatkozó szabályok
3. §
(1)	A Közgyűlés az önkormányzat hivatalának 2016. évi költségvetési kiadásait 166.060 ezer forintban határozza meg, amelyet 598 ezer forint maradvány igénybevételével, valamint 165.462 ezer forint irányító szervi támogatással finanszíroz a rendelet 3. melléklete szerint.

(2)	 A Közgyűlés 2016. évre vonatkozóan: 
-	a hivatal felsőfokú iskolai végzettségű köztisztviselőinek illetménykiegészítését a köztisztviselő alapilletményének 30 %-ában,
-	a hivatal középfokú iskolai végzettségű köztisztviselőinek és ügykezelőinek illetménykiegészítését a köztisztviselő alapilletményének 10%-ában határozza meg.

(3)	A helyi önkormányzatok és szerveik, a köztársasági megbízottak, valamint egyes centrális alárendeltségű szervek feladat- és hatásköreiről szóló 1991. évi XX. törvény 140. § (1) bekezdés g) pontja alapján a jegyző e rendeletben megtervezett irányító szervi támogatást (intézményfinanszírozást) a tényleges szükségletekhez igazítva (teljesítésarányosan) biztosítja az önkormányzati hivatal részére. 

3.	A költségvetés végrehajtásának szabályai

4. §
(1)	Az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (továbbiakban: Ávr.) 51. § (1) bekezdésében meghatározott rovatok terhére a költségvetési évben az önkormányzati hivatal esetében bruttó 4.000 ezer Ft összeghatárig vállalható kötelezettség.

(2)	A Közgyűlés az önkormányzat bevételeinek és kiadásainak módosítási jogát a közgyűlés elnökére ruházza át, amelyet az Áht. 30. § (3) bekezdésében, valamint az Ávr. 34/A. §-ban meghatározott rendelkezések figyelembevételével jogosult gyakorolni.

(3)	A Közgyűlés az önkormányzat kiadási előirányzatai közötti átcsoportosítás jogát a közgyűlés elnökére ruházza át. Az így végrehajtott átcsoportosítások csak az adott költségvetési évben érvényesülő hatással bírnak, a következő költségvetési évek előirányzatait nem érinthetik.

(4)	A Közgyűlés a költségvetésben megtervezett általános tartalékkal és a céltartalék cél szerinti felhasználásával kapcsolatos átcsoportosítási jogát a közgyűlés elnökére ruházza át. 

(5)	A Közgyűlés a cafetéria-juttatás mértékét 2016. évben a munkáltatót terhelő adóval együtt 200.000 forint/fő/év összegben állapítja meg. 

(6)	A Közgyűlés a fizetési számlához kapcsolódó bankszámla hozzájárulás mértékét 2016. évben bruttó 1.000 forint/fő/hóban határozza meg. 

5. §
(1)	E rendelet 6. mellékletében szereplő előirányzatok közül a bizottság dönt a bizottság által felhasználható előirányzatról, a közgyűlés elnöke dönt az elnöki hatáskörben felhasználható előirányzatokról. 

(2)	A támogatások felhasználásának ellenőrzése a támogatást nyújtó feladata.

(3)	A bevételek beszedésekor, a kiadások teljesítésekor lehetőség szerint készpénzkímélő fizetési módokat kell alkalmazni.

(4)	 Az Áht. 109. § (6) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján az önkormányzat és az önkormányzati hivatal házi pénztárából gazdasági eseményenként maximum 200 ezer forint összeghatárig a K1 Személyi juttatások, K3 Dologi kiadások, valamint K6 Beruházások kiemelt előirányzatra elszámolható kiadások, valamint az ezekre adott előlegek és napidíjak teljesíthetőek készpénzben, abban az esetben, amennyiben a bankszámlára történő utalás valamely oknál fogva nem lehetséges. 

(5)	Az (4) bekezdésben rögzített esetek kivételével készpénz csak abban az esetben fizethető ki, amennyiben arra az önkormányzat esetében az elnök, az önkormányzati hivatal esetében a jegyző külön engedélyt ad. Ebben az esetben a készpénzben történő kifizetés szükségességét és indokát külön dokumentálni kell, és a kifizetés dokumentumaihoz csatolni szükséges.

4.	Záró rendelkezések

6. §
(1)	A Közgyűlés megbízza elnökét és a jegyzőt, hogy az e rendeletben megállapított szabályoknak megfelelően gondoskodjon a költségvetési gazdálkodás operatív végrehajtásáról.

(2) E rendelet a kihirdetést követő napon lép hatályba, rendelkezéseit 2016. január 1-jétől kell alkalmazni.

Dr. Dobi Csaba	Pajna Zoltán	
jegyző	a megyei közgyűlés elnöke	

3.	napirendi pont
„Beszámoló a közgyűlés bizottságai 2015. évi döntés-előkészítő, javaslattevő tevékenységéről, illetve a közgyűlés által átruházott hatáskörök gyakorlásáról”

Pajna Zoltán
Kéri a közgyűlés tagjait, tegyék meg hozzászólásaikat. 

Bizottsági vélemény

Bernáth László
A Jogi, Ügyrendi és Társadalmi Kapcsolatok Bizottsága az előterjesztés elfogadását javasolja.

Mohácsi László
A Pénzügyi Bizottság az előterjesztés elfogadását javasolja. 

Ménes Andrea
A Fejlesztési, Tervezési és Stratégiai Bizottság az előterjesztés elfogadását javasolja.

Pajna Zoltán
Megállapítja, hogy további hozzászólás, javaslat nincs.

Szavazásra teszi fel a közgyűlés bizottságai 2015. évi döntés-előkészítő, javaslattevő tevékenységéről, illetve a közgyűlés által átruházott hatáskörök gyakorlásáról szóló határozati javaslatot, amit a közgyűlés 23 igen, 0 nem szavazattal, 0 tartózkodás mellett elfogadva a következő határozatot hozza:

6/2016. (I. 29.) MÖK határozat
A Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat Közgyűlése a Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat Közgyűlése és Szervei Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 2/2015. (II. 2.) önkormányzati rendelet 4. § (3) bekezdése alapján 

a közgyűlés bizottságai döntés-előkészítő, javaslattevő tevékenységéről, valamint a közgyűlés által átruházott hatáskörök gyakorlásáról szóló 2015. évi beszámolót elfogadja.

4.	napirendi pont
„Beszámoló a Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzati Hivatal 2014. július 1. és 2015. december 31. napja között végzett tevékenységéről”
Pajna Zoltán
Felkéri dr. Dobi Csaba jegyzőt, tegye meg kiegészítését.

Dr. Dobi Csaba
Kiegészíteni nem kívánja az előterjesztést, de néhány dolgot szeretne kiemelni a beszámolóval kapcsolatosan. Másfél éves időtartamot ölel át a beszámoló, mivel a 2014. évi helyhatósági választások miatt a második félév értékelésére is most került sor. A választás nagy kihívás volt a hivatal részére, melyet sikeresen abszolváltak a kollégák. Mivel a választásokat a területi választási iroda koordinálja, annak tagjai megegyeznek a Jogi és Koordinációs osztály munkatársaival, akik nagyon pontosan és precízen hajtották végre a feladataikat. Ezt az állami számvevőszéki vizsgálat is megállapította. Az Állami Számvevőszék a 2014. évi választásokra fordított pénzeszközök felhasználását országos szinten 32 szervezetnél vizsgálta, az ellenőrzött szervezetek között a Hajdú-Bihar Megyei Területi Választási Iroda is szerepelt. A vizsgálatba bevont szervezetek 38 % -a kapott megfelelt minősítést, ebbe a körbe a megyei területi választási iroda is bele tartozott, melyért mindenképpen dicséretet érdemelnek a kollégák. A Jogi és Koordinációs osztály munkatársai mellett a Közgazdasági Osztály munkatársainak is nagy szerepe volt abban, hogy a választások probléma mentesen kerültek lebonyolításra, hiszen a pénzügyi elszámolásokat ők ellenőrizték, így ők is elismerést érdemelnek. A Közgazdasági Osztály általában akkor kerül a figyelem középpontjába, ha valamilyen pénzügyi probléma adódik, de ilyenre az elmúlt másfél évben nem került sor, sőt a költségvetésből látszik, hogy megtakarítása van az önkormányzatnak. Ebből is látszik, hogy a gazdálkodásra nagyon oda figyelnek. Elhangzott, hogy nincsenek feladatai az önkormányzatnak, ezzel kapcsolatosan elmondja, hogy a munkatársak motiváltak és folyamatosan keresik azokat a lehetőségeket, amelyek révén a területfejlesztési törvényben szereplő feladataikat is valódi tartalommal tudják megtölteni. Ahhoz, hogy ezt meg tudják tenni, szükség van pénzügyi tartalékra és ezt a jelenlegi állami támogatás mellett csak takarékos gazdálkodással tudják elérni. A Fejlesztési Osztály számára a megye területfejlesztési programjának, valamint a terület- és településfejlesztési operatív program tématerületeihez illeszkedő megyei részdokumentumok elkészítése jelentett nagy kihívást. A nyár folyamán jelentek meg a TOP keretében megjelenő pályázati felhívások tervezetei, mely a szabadságolások miatt szintén jelentős terhet rótt az osztály munkatársaira, hiszen több száz oldalas dokumentumot kellett áttanulmányozniuk és észrevételezni, melyet csak jelentős túlmunkával tudták elvégezni. Itt szeretné megköszönni a közgyűlés elnökének aktív munkáját is, hiszen ő maga is áttanulmányozta a több száz oldalas dokumentumot. 
Kis létszámú, de motivált munkatársakból álló hivatalról van szó, szeretnének fejlődni és ennek érdekében folyamatosan keresik a lehetőségeket, melyhez kéri a közgyűlés támogatását. 

Pajna Zoltán
A tegnapi nap folyamán a Közgazdasági Osztály szervezésében került megrendezésre a települések pénzügyi, számviteli munkatársai részére egy előadás, mellyel szintén az volt a céljuk, hogy a települések munkatársainak munkáját elősegítsék. Ez a településekről érkező szakemberek számára teljesen ingyenes volt, nem úgy, mint ha egy Budapesten megrendezésre kerülő hasonló eseményen vettek volna részt. Az elmúlt évben éppen Balmazújváros kapta azt az elismerést, amely a számvitel területén dolgozó munkatársak munkáját ismeri el. Ezen a rendezvényen hangzott el, hogy van már olyan pályázat is, mely által a hivatali dolgozók munkáját lehet mérni. Az új program, melyet az önkormányzatoknak alkalmazni kell az év elejétől, sok nehézséggel indult, vele szemben sok kritika fogalmazódott meg, de a kritika mellett sok hasznos javaslat is megfogalmazódott. Ezért is külön megköszöni a Közgazdasági Osztály munkatársainak a munkáját, hiszen a konkrét javaslatok által a rendszer alkalmazhatóbbá vált. Ezért kéri a közgyűlési tagoktól is, hogy legyenek aktívak, ha egy rendszer nem működik megfelelően, akkor abba nem kell beletörődni.
Bizottsági vélemény

Ménes Andrea
A Fejlesztési, Tervezési és Stratégiai Bizottság az előterjesztés elfogadását javasolja. A bizottság megköszöni és szintén elismerését fejezi ki a hivatal munkájáért. Érezhető volt a hivatalban a munka és az, hogy mindenki igyekszik a képességeihez mérten a legtöbbet kihozni magából. 

Demeter Pál
Örömmel tölti el, hogy szülővárosában Balmazújváros településen tartja ülését a közgyűlés. Elismerését fejezi ki a hivatal jegyzője és munkatársai részére az elvégzett munkáért, mely időnként ember feletti volt. A feladatok esetleges bővítése során valóban el kell gondolkozni a hivatali létszám bővítésén. 

Pajna Zoltán
Jómaga is elismerését fejezi ki és valamennyi munkatársnak megköszöni a munkáját. Az élet azonban megy tovább, újabb feladatok várnak mindenkire és még eredményesebben kell működniük. Megállapítja, hogy további hozzászólás, javaslat nincs.

Szavazásra teszi fel a  Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzati Hivatal 2014. július 1. és 2015. december 31. napja között végzett tevékenységéről szóló határozati javaslatot, amit a közgyűlés 23 igen, 0 nem szavazattal, 0 tartózkodás mellett elfogadva a következő határozatot hozza:

7/2016. (I. 29.) MÖK határozat
A Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat Közgyűlése a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 81. § (3) bekezdésének f) pontja alapján 

1./ a Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzati Hivatal 2014. július 1. és 2015. december 31. napja között végzett tevékenységéről szóló jegyzői beszámolót a melléklet szerinti tartalommal elfogadja. 

2./ A közgyűlés felkéri a megyei közgyűlés elnökét és a jegyzőt, hogy biztosítsák a megyei önkormányzati hivatal további kiegyensúlyozott és eredményes működését.
Végrehajtásért felelős:	Pajna Zoltán, a megyei közgyűlés elnöke
Dr. Dobi Csaba, jegyző
Határidő:			folyamatos

A 7/2016. (I. 29.) MÖK határozat melléklete
Beszámoló a Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzati Hivatal 
2014. július 1. és 2015. december 31. között végzett tevékenységéről

Bevezetés
A Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény (Mötv.) 27. § (1) bekezdése értelmében a megyei önkormányzat területi önkormányzat, amely törvényben meghatározottak szerint területfejlesztési, vidékfejlesztési, területrendezési, valamint koordinációs feladatokat lát el.
A megyei önkormányzat Mötv.-ben rögzített hatáskörét elsősorban a területfejlesztésről és a területrendezésről szóló 1996. évi XXI. törvény részletezi, tölti meg tartalommal, ennek megfelelően a közgyűlés végrehajtó szerveként funkcionáló önkormányzati hivatal feladatait is alapvetően ez a törvény determinálja.
A Hivatal szervezeti felépítését illetően elmondható, hogy a beszámolással érintett időszakban a feladatellátás 4 jól körülhatárolt feladatrendszerrel, a jelenlegi feladatmennyiséghez alapvetően illeszkedő köztisztviselői, munkavállalói létszámmal rendelkező szervezeti egységen keresztül történt az alábbiak szerint:
a)	Fejlesztési, Tervezési és Stratégiai Osztály 5 fő
b)	Jogi és Koordinációs Osztály 	           4 fő
c)	Közgazdasági Osztály		           4 fő
d)	Vezetői Titkárság			           2 fő.

A Hivatalt a jegyző vezeti, őt pedig az aljegyző helyettesíti, aki egyben ellátja a Jogi és Koordinációs Osztály osztályvezetői feladatait is. Mind a jegyző, mind pedig az aljegyző – a törvényben meghatározott feladataik ellátásán túlmenően - részt vesznek a mindennapi operatív munkában, szükség szerint támogatják a szervezeti egységek adott ügyekhez kapcsolódó munkavégzését.
A közszolgálati-, illetve munkaviszonyban álló személyi állományon túl, az elvégzendő tevékenység eseti jellegére figyelemmel, megbízási jogviszonyban álló személyek is részt vesznek a feladatok végrehajtásában. 
A beszámolással érintett időszakban a hivatali működést érintően változást jelentett, hogy a 2014. évi általános önkormányzati választások eredményeként megalakult képviselő-testület által megválasztott elnök és alelnökök személye az előző ciklushoz képest megváltozott: a közgyűlés elnökeként Pajna Zoltán, alelnökként pedig Bulcsu László és Tasi Sándor került megválasztásra. Továbbá Dr. Lipták János jegyző 2015. február 28. napjával történt távozását követően a közgyűlés elnöke 2015. április 1. napjától Dr. Dobi Csabát nevezte ki jegyzővé.        
Az egyes szervezeti egységek tevékenységét - az osztályvezetők adatszolgáltatásának figyelembevételével - az alábbiak szerint mutatom be:

Fejlesztési, Tervezési és Stratégiai Osztály
Területfejlesztési feladatok
A megyei fejlesztési, tervezési, programozási dokumentumok elkészítéséhez kapcsolódó feladatok

A megyei közgyűlés a megyei jogú város önkormányzatának egyetértésével a Hajdú-Bihar Megyei Területfejlesztési Programot, valamint annak területi hatásvizsgálatát a 
160/2014. (IX. 26.) MÖK határozattal elfogadta és az elfogadott dokumentumokat a területfejlesztés stratégiai tervezéséért felelős miniszternek megküldte.
A Hajdú-Bihar Megyei Területfejlesztési Program részét képező operatív program keretében a Terület- és Településfejlesztési Operatív Program (TOP) tématerületeihez illeszkedő megyei részdokumentumokat (gazdaságfejlesztési részprogram, járási részprogram) is kellett készíteni.
A fentiek alapján a két megyei részdokumentum - a Nemzetgazdasági Minisztérium által kiadott módszertani anyagok alapján átdolgozva – alkotja a Hajdú-Bihar Megyei Integrált Területfejlesztési Programot (ITP), mely anyagot a megyei közgyűlés 203/2014. (X. 31.) MÖK határozattal a továbbtervezés alapjául fogadott el. 
Az NGM 2014. december 5-én benyújtotta az Európai Bizottságnak az előzetesen egyeztetett és jóváhagyásra váró operatív programokat.
A Bizottság visszajelzései alapján, az elfogadott operatív programok tükrében szükségessé vált az Integrált Területi Programok módszertanának felülvizsgálata és ezáltal az ITP-k véglegesítése. A Nemzetgazdasági Minisztérium 2015. februárjában küldte meg a területi szereplők számára a módosított ITP módszertant.
2015. első félévében a Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzatnak a 2014–2020 programozási időszakban az egyes európai uniós alapokból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 272/2014 (XI.5) Korm. rendelet 19. § a) pontja értelmében egyik legfontosabb feladata az ITP végleges változatának kidolgozása volt, melyet a közgyűlés a 64/2015. (V.8.) MÖK határozattal elfogadott.  
Az ITP a 2014–2020 közötti programozási időszakban a Terület- és Településfejlesztési Operatív Program tervezésének egyes szempontjairól, valamint az operatív programhoz tartozó megyék megyei önkormányzatai és a megyei jogú városok önkormányzatai tervezési jogkörébe utalt források megoszlásáról szóló 1702/2014. (XII. 3.) Korm. határozatban Hajdú-Bihar megyére meghatározott 49,62 milliárd Ft forráskeret felhasználásának körülményeit rögzíti.
Az ITP a 2014-2020-as időszak során a Terület- és Településfejlesztési Operatív Program keretében rendelkezésre álló források megyei szintű felhasználását megalapozó legfontosabb dokumentum, mely a megyei források fókuszált, ütemezett felhasználását, a megyei vállalások nyomon követését, a projektek kiválasztását szolgálja. 
Az ITP elkészítése során széleskörű együttműködést valósított meg a hivatal a megye településeivel, többször lettek a települések projektjavaslatai egyeztetve mind személyesen, mind elektronikus levél formájában. 2015. márciusában járási konzultációkra került sor, ahova valamennyi település meghívást kapott, ahol először szakmai előadásokra került sor, azt követően pedig személyes egyeztetésre biztosítottunk lehetőséget a települések képviselői részére. Továbbá a hivatal ezen területen dolgozó munkatársai szakértelmükkel folyamatosan segítették az önkormányzatokat fejlesztési elképzeléseik meghatározásában.
A jogszabályi előírásnak megfelelően az ITP egyeztetésére került sor a megyei jogú várossal is.
Az év második felében az ITP módosítására került sor az, melyet a közgyűlés a 131/2015 (IX.25.) MÖK határozatával elfogadott. Az átdolgozást a forrásfelhasználás ütemezésének végrehajtási szempontú felülvizsgálata indokolta a 1562/2015. (VIII.12.) Korm. határozat szerint. 
A módosítások az alábbi szempontokra terjedtek ki:
•	forrásallokáció pontosítása 
•	forrásfelhasználás módjának véglegesítése
•	indikátorok pontosítása
•	ütemezés felülvizsgálata
•	éves fejlesztési keret feltöltése

Terület- és Településfejlesztési Operatív Program
A Terület- és Településfejlesztési Operatív Program (továbbiakban: TOP) kapcsán a Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat feladata a 2014–2020 programozási időszakban az egyes európai uniós alapokból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 272/2014 (XI.5) Korm. rendelet (továbbiakban: Korm. rendelet) 19. §-a alapján a következő:
•	véleményezi az irányító hatóság által megküldött felhívást és megadja a területi szempontú értékelési szempontokat
•	adatot szolgáltat az irányító hatóság részére a többéves nemzeti keret és az éves fejlesztési keret összeállításához.

A TOP elfogadása az Európai Bizottság által 2015. február 12-én megtörtént. 
A Nemzetgazdasági Minisztérium, mint a Regionális Fejlesztési Programok Irányító Hatósága 2015. július 6-án kelt levelében juttatta el első körben a Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat részére a TOP keretében megjelenő pályázati felhívások tervezeteit. A nyár illetve az ősz folyamán több körben történt a felhívások véleményezése a megyei önkormányzat részéről. A felhívás-tervezetekkel kapcsolatos véleményezési jogosultság minél megalapozottabb gyakorlása érdekében a szomszédos megyék szakembereinek részvételével 2015 nyarán szakmai napot szerveztünk a Megyeháza épületében, valamint bevonásra kerültek az Észak-alföldi Regionális Fejlesztési Ügynökség Nkft. munkatársai is.
A 17 darab felhívás-tervezet véleményezése során a Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat közel 230 észrevételt fogalmazott meg az Irányító Hatóság részére. A felhívások megküldésre kerültek szakmai szervezeteknek is, mivel bizonyos tématerületek további szakértői észrevételek bevonását tették szükségessé. A felhívások véleményezése 2015. második félévében folyamatos feladatként jelentkezett.
2015 során több alkalommal került sor egyeztetésre a Nemzetgazdasági Minisztérium Regionális Fejlesztési Programokért Felelős Államtitkárságával, melyen megvitatásra kerültek a TOP-hoz kapcsolódó kérdések, észrevételek, javaslatok, továbbá a Megyei Önkormányzat számára elérhető pályázati lehetőségek. A találkozókra az alábbiak szerint került sor:
•	2015 január: koordináció, TOP, ITP, regionális fejlesztési ügynökségek
•	2015 február: megyék feladatai, monitoring bizottságok, regionális fejlesztési ügynökségek, döntéshozatali mechanizmusok, központi kommunikáció
•	2015 április: ITP, forrásallokáció, szakmai követelményrendszer, megyei foglalkoztatási paktum
•	2015 június: 218/2009 Korm. rendelet felülvizsgálata, ITP, felhívások tartalma, éves fejlesztési keret, 
•	2015 augusztus: felhívások megjelenése, területi kiválasztási kritériumok, megyei foglalkoztatási paktum

A Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat 2015. szeptember 14-én szakmai konzultációs napot rendezett a megyei települések részére a Megyeháza Árpád termében, melynek keretében részletes bemutatásra kerültek a TOP konstrukciói.

Területi kiválasztási kritérium rendszer (TKKR)
2015. évben a megyei önkormányzatok egyik fontos feladata volt a TKKR kidolgozása, ami a projektek kiválasztási eljárása során az értékelési szempontrendszerek meghatározásának alapját képezte. A Regionális Fejlesztési Programok Irányító Hatósága 2015 február során küldte meg a tervezési feladatokra vonatkozó ütemezését, melynek része volt a TKKR kidolgozása is.
A TKKR jelentősége abban áll, hogy az Irányító Hatóság által a projektek kiválasztása során elvégzett jogosultsági kritériumainak való megfeleltetést követően a TKKR-ben meghatározott kritériumok, illetve az az alapján kidolgozott értékelési szempontrendszer szerint is vizsgálják a projektek támogathatóságát. A TKKR rendszer a TOP keretében megjelenő felhívások kapcsán egységes, horizontális érvényű szempontrendszert képez.
A TKKR meghatározását követően került sor az értékelési szempontrendszer kidolgozására, melynek illeszkednie kellett a TKKR keretében kiválasztott 5 kritériumhoz. Az értékelési szempontok felhívásonként külön kerültek kidolgozásra, azok tartalmához, jellegéhez illeszkedően.
Az értékelési szempontrendszerek első verziója 2015 szeptemberben megküldésre került az RFP IH részére, aki a minőségbiztosítás elvégzését követően novemberig kérte a szempontrendszer átdolgozását. Az átdolgozott szempontrendszer megküldésre került novemberben, azonban további ún. auditkockázat merült fel, így december 9-ig újabb határidőt kapott az Önkormányzat a szempontok véglegesítésre, mely határidőre megküldésre került az IH részére.
Nemzetközi projektekben való részvétel
A Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat célul tűzte ki, hogy a jelenlegi ciklusban aktívabban fog részt venni a nemzetközi (transznacionális, interregionális) pályázati lehetőségekben, ezzel párhuzamosan a nemzetközi kapcsolatok kialakítására, meglévők mélyítésére helyeződött a hangsúly a 2015-ös évben.
A Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat Közgyűlése a 66/2015. (V. 8.) MÖK határozatával tudomásul vette, hogy a CENTRAL EUROPE első fordulós pályázati felhívásaira benyújtásra került 5 db nemzetközi projekt a megyei önkormányzat részéről. A benyújtott öt CENTRAL EUROPE projektből mind az öt megfelelt az alkalmassági kritériumoknak, majd a Monitoring Bizottság 2015. szeptember 22-ei döntése alapján két projekt továbbjutott és kapta meg a lehetőséget a részletes kidolgozásra. A második forduló beadási határideje 2015. december 2. volt. A második fordulóra a Közgyűlés 145/2015. (X. 30.) MÖK határozatának megfelelve, a következő két projekt került kidolgozásra:
•	EBIDTA: Keleti régiók kezdeményezése az üzleti aktivitás fejlesztése érdekében
•	SPICE: innovációs kapacitások közbeszerzéseinek megerősítése a közszféra szervezetekben
Az EBIDTA fő célja egy befogadó gazdasági környezet létrehozása elsősorban Ukrajnából érkezett vállalkozók és innovátorok számára (tanácsadás, szakértői támogatás, vagy akár pénzügyi szolgáltatások keretében magvető tőke programok, mikrohitelek). További cél fenntartható kapcsolatok létrehozása az innováció és üzleti élet szereplői között az Európai Unió, valamint Ukrajna nyugati területei között. 
A SPICE projekt fő célja, hogy a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés (PCP) és az innovatív megoldások beszerzésére irányuló (PPI) gyakorlatok a közigazgatásban alkalmazhatóak legyenek. 
Az Interreg Europe Program keretében a RIS3TOUR: Intelligens régiók az innovatív és fenntartható turizmusért című pályázat került benyújtásra. A projekt fő célja a turisztikai szakpolitikák fenntartható és hatékony alkalmazása a partner régiókban, melynek keretet az Intelligens Szakosodási Stratégiák (S3) adnak. 
A megyei közgyűlés a 172/2015. (XII. 11.) MÖK határozatával továbbá döntött 2 folyamatban lévő nemzetközi projekt átvételéről az ÉARFÜ Nkft-től: az AGE+ - A „közigazgatás európaivá válása” platform az e-tanulásért és a támogatások elősegítéséért, valamint a „P4ITS – Innovációs közbeszerzés a Kooperatív Intelligens Közlekedési Rendszerek (C-ITS) területén” című projektek. A szerződéskötésre 2015. december 29. napján került sor.
Egyéb nemzetközi együttműködések
A Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat a 2015. október 12-16 között Brüsszelben megrendezésre került Open Days rendezvény keretében október 13-án és 14-én tartott előadásokat tevékenységéről, területfejlesztéssel kapcsolatos feladatairól.
A rendezvény egyik fontos célja volt a nemzetközi kapcsolatok építése, a Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat nemzetközi színtérre való kilépése. A rendezvény keretében lehetőség nyílt szűk körű egyeztetések lefolytatására is, ahol szóba kerültek a hosszú távú együttműködés lehetőségei az alábbi partnerekkel:
-	Hargita Megye Tanácsa
-	Szász-Anhalt régió

2015. év végén a Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat és az EU Service Agency (Szász-Anhalt Régió) közötti együttműködési megállapodás megkötésére került sor. A következő időszakban az együttműködés kitűnő lehetőséget biztosít a Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat szakmai tevékenységének bővítésére. A megyei közgyűlés a 145/2015. (X. 30.) MÖK határozattal a nemzetközi projektekben, valamint nemzetközi együttműködésekben történő részvételével kapcsolatos tájékoztatót tudomásul vette.
Magyar-Román Határon Átnyúló Operatív program tervezésében való részvétel
A Tftv. 11. § (1) bekezdés af) pontja értelmében a megyei önkormányzat területfejlesztési feladatai közé tartozik, hogy részt vesz a határ menti megyék határon átnyúló nemzetközi fejlesztési programjainak tervezésében, kidolgozásában. 
Hajdú-Bihar megye határ menti elhelyezkedéséből adódóan a megyei önkormányzat a INTERREG V-A Románia-Magyarország Program (továbbiakban: Program) tervezésében vett részt, mely Program alapját képezi a 2014-2020 között a határon átnyúló fejlesztéseknek, a magyar-román határszakaszon rendelkezésre álló források felhasználásának. 
A Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat Közgyűlése a 295/2013. (IX. 27.) MÖK határozatával a Magyarország-Románia Határon Átnyúló Együttműködési Program 2007-2013 Közös Monitoring Bizottságába, valamint Közös Irányító Bizottságába történő tagdelegálások kapcsán hozott döntést, melyek közül az egyiket a 204/2014. (X. 31.) MÖK határozatával visszavonta. 
Határszakaszonként nemzetközi tervezési (programozó) Közös Munkacsoportok (Joint Working Group) kerültek felállításra. Ezekben a munkacsoportokban az érintett megyék, valamint az NFM, NGM és a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium, Miniszterelnökség képviselői vettek részt. A Program 2014-2020 kidolgozásának koordinálási feladatát ellátó Közös Munkacsoport munkája az elmúlt 3 évben folyamatos volt, összesen 11 ülésre került sor, melynek felügyelete alatt a Programtervezet lényegi részei meghatározásra kerültek – összhangban az irányadó uniós rendeletekkel. 
A Program társadalmasítása 2014. október 08-án zárult le, melynek során beérkezett vélemények felhasználásra kerültek a Programtervezet véglegesítése érdekében, az Európai Bizottsághoz történő benyújtását megelőzően.
A programdokumentum társadalmasítását követően még két Közös Munkacsoport ülés került összehívásra: a Közös Munkacsoport 10. ülését 2014. november 27-én és 28-án tartotta Szegeden, ahol a programdokumentum további finomítása, valamint az Ex Ante Értékelési Jelentés, illetve a Stratégiai Környezeti Hatásvizsgálati Jelentés bemutatása történt meg. 
Ezt követte a Közös Munkacsoport 11. ülése 2015. április 21-22-én Aradon, ahol a programdokumentumot fogadta el, annak az Európai Bizottsághoz történő benyújtását megelőzően.
A programdokumentum első alkalommal 2015. május 22.-én került benyújtásra az Európai Bizottsághoz. Az európai bizottsági kommentek kapcsán átdolgozott programdokumentum 2015. október 29-én került ismét benyújtásra az Európai Bizottság részére, mely 2015. decemberében elfogadásra került, ezzel egyidejűleg a Közös Munkacsoport feloszlott. A Program végrehajtásához, ellenőrzéséhez kapcsolódó feladatokat a továbbiakban a Monitoring és az Irányító Bizottságban betöltött szavazati joggal bíró tagsága révén látja el a továbbiakban a megyei önkormányzat. Az INTERREG V-A Románia-Magyarország Program 2014-2020 - mely a Magyarország-Románia Határon Átnyúló Együttműködési Program 2007-2013 folytatásának tekinthető- Monitoring Bizottságába történő tagdelegálásról a megyei közgyűlés a 173/2015. (XII. 11.) MÖK határozatával döntött.
A hazai decentralizált források terhére megkötött támogatási szerződésállomány kezelése
2014. évben 144 db, míg 2015. évben 111 db szerződést zárt le a megyei önkormányzat. Ebben az időszakban szerződésmódosítás iránt benyújtott kérelem, szerződésszegés következményeként visszavont támogatási döntés, valamint visszafizetési kötelezettség nem állt fenn.
Az ÉARFÜ által kezelt hazai decentralizált forrásokra kötött támogatási szerződések lezárására vonatkozóan 2015. december 31.-ei időponttal még fennálló szerződések záróellenőrzésére, és lezárására még nem került sor. A még le nem zárt szerződések esetében a zárási feladatok elvégzéséért felelős szervezet még nem ismert.
Üzletrészek, szervezetekben lévő tagságok
A beszámolási időszakban az ENEREA Észak-Alföldi Regionális Energia Ügynökség Nkft-ben (továbbiakban: ENEREA Nonprofit Kft.) és az Innova Észak-Alföld Regionális Fejlesztési és Innovációs NKft-ben (továbbiakban: INNOVA Nonprofit Kft.) a tulajdonosi jogok gyakorlásával kapcsolatos feladatellátás folyamatos volt. 
Ennek megfelelően a közgyűlés a 87/2014. (V. 9.) MÖK határozatával a társaságok 2013. évi szakmai- és gazdálkodási tevékenységéről, valamint 2014. évi üzleti tervéről szóló tájékoztatót, a 82/2015. (V. 8.) MÖK és 83/2015. (V. 8.) MÖK határozatokkal pedig a 2014. évi szakmai- és gazdálkodási tevékenységéről szóló tájékoztatókat vette tudomásul.
A 2014 decemberében megtartott Észak-alföldi Regionális Konzultációs Fórumon a régióba tartozó megyei közgyűlések elnökei között megegyezés született abban a tekintetben, hogy a korábban a regionális területfejlesztési tanácstól jogutódlással megszerzett, működőképes társaságok tulajdonosi szerkezetét átalakítják.
A megállapodás értelmében az INNOVA Nonprofit Kft. (Debrecen), valamint az ENEREA Nonprofit Kft. (Nyíregyháza) gazdasági társaságok esetén a székhely szerinti megyei önkormányzatok szerezték meg a társaságok megyei önkormányzati közös tulajdonú üzletrészeit.
A megyei önkormányzat az ENEREA Nonprofit Kft. közös tulajdonú üzletrészéből a Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzatot megillető 36,5 %-os részesedést 1 460 000 Ft vételáron, névértéken értékesítette a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Önkormányzat részére.
Az INNOVA Nonprofit Kft. esetében a megyei önkormányzat – a 8/2015. (I. 30.) MÖK határozata végrehajtásaként - 2015 júniusában a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Önkormányzat és a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Önkormányzat tulajdonrészének megvásárlásával a Társaság 1. számú üzletrészének kizárólagos tulajdonosává vált, ami 40 %-os tulajdonrészt jelent.
Az Észak-alföldi Regionális Fejlesztési Tanács jogutódjaként megszerzett további 3 társasági részesedésből - 100 ezer Ft törzsbetét az egyes társaságok esetén, ami 2 %-os részesedés alatti - az Innorik NKft. végelszámolási eljárás eredményeként már korábban (2013. november 14.) törlésre került a cégnyilvántartásból.
Az Innoterm NKft. esetén a Debreceni Törvényszék Cégbírósága a székhely törvénysértő volta miatt elrendelte a kényszertörlési eljárás megindítását, melynek eredményeként a társaság a cégnyilvántartásból 2015. július 22. napi hatállyal törlésre került.
Az Észak-Alföldi Regionális Agrár és Élelmiszeripari Innovációs NKft. ellen indult felszámolási eljárás lezárásaként a társaságot a Szabolcs-Szatmár Bereg Megyei Törvényszék Cégbírósága 2015. november 24. napján törölte a cégnyilvántartásból.
A regionális és megyei területfejlesztési konzultációs fórumok munkájában való részvétel
A Tftv. 14/A. §-a rendelkezik a regionális területfejlesztési konzultációs fórumról, amelyet a régió területén működő megyei közgyűlések elnökei működtetnek. A regionális területfejlesztési konzultációs fórum eljár a regionális döntést, állásfoglalást, véleményezést igénylő ügyekben, összehangolja a megyei önkormányzatok döntéshozatalát; képviseli a megyei önkormányzatok egyező döntését, mint a régió álláspontját, javaslatot tesz a Kormánynak a Régiók Bizottságában a régiót képviselő tag személyére. 
A Fórum elnöki feladatait 2014-ben a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Közgyűlés elnöke, 2015-ben a Hajdú-Bihar Megyei Közgyűlés elnöke töltötte be.
2015. március 19-én megtartott fórumon az Integrált Közlekedésfejlesztési Operatív Program monitoring bizottságába teljes jogú tagként Pajna Zoltán lett delegálva.
A Tftv. 14/B. §-ában foglaltaknak megfelelően létrehozott, a megyei önkormányzat és a megye területén működő megyei jogú város önkormányzata által működtetett Megyei Területfejlesztési Konzultációs Fórum titkársági feladatait folyamatosan a Megyei Önkormányzati Hivatal látja el. A megyei területfejlesztési konzultációs fórum előzetesen állást foglal a megyei közgyűlés területfejlesztést érintő ügyeiben. 2014-ben összesen 5, míg 2015-ben 3 ülésre került sor, melynek véleménye a megyei közgyűlés ülésein a vonatkozó napirendek tárgyalásakor ismertetésre került sor. A megyei fórumon elsősorban a megyei önkormányzat közgyűlésén napirendi pontként is szereplő területfejlesztési feladatokat érintő témák megtárgyalására került sor. 
A Tisza-tó Térségi Fejlesztési Tanács és Tisza Vízgyűjtő Programrégió Önkormányzati Társulás Társulási Tanácsa munkájában való részvétel

Tisza-tó Térségi Fejlesztési Tanács
A Tisza-tó Térségi Fejlesztési Tanács 2014-ben 7 alkalommal, 2015-ben 5 alkalommal ülésezett. 2014 során a Tanács egyik legfontosabb tevékenysége a Tisza-tó Térség Területfejlesztési Programjának a véleményezése volt. 
A Hajdú-Bihar Megyei Közgyűlés a 150/2014 (VIII.15) MÖK határozattal a Tisza-tó Térség Területfejlesztési Program dokumentumban foglaltakkal egyetértett, valamint további észrevételeket fogalmazott meg.
A Hajdú-Bihar Megyei Közgyűlés a 205/2014. (X. 31.) MÖK határozat értelmében Bulcsu László alelnököt delegálta a Tisza-tó Térségi Fejlesztési Tanácsba.
2015. évben 5 alkalommal került sor a Fejlesztési Tanács ülésére, melynek során elfogadásra került a Tisza-tó Térség Területfejlesztési Program 2014-2020 című dokumentum, valamint a törvényi változások miatt módosításra került a tanács szervezeti és működési szabályzata.
Tisza Vízgyűjtő Programrégió Önkormányzati Társulás Társulási Tanácsa
A Bács-Kiskun Megyei Önkormányzat, a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Önkormányzat, a Csongrád Megyei Önkormányzat, a Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat, a Heves Megyei Önkormányzat, a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Önkormányzat, valamint a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Önkormányzat a közgyűléseik által elfogadott társulási megállapodással 2000. július 5. napjától kezdődő hatállyal hozták létre a Tisza Vízgyűjtő Programrégió Önkormányzati Társulást.
A Társulás célja a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 27. §-ában, a természet védelméről szóló 1996. évi LIII. törvény 61. §-ában és a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény 46. § (2) bekezdésében a megyei önkormányzatok számára meghatározott kötelező közfeladatok ellátásával kapcsolatos előkészítő és koordináló tevékenység végzése, illetve a társulást aláíró megyei önkormányzatok által önként vállalt feladatok ellátása. Ennek keretében konkrétan:
-	a környezeti károk felszámolása, komplex környezetvédelmi program kialakítása;
-	a Tisza vízgyűjtő területére alapozott komplex vízgazdálkodás kialakítása;
-	a vízi út turisztikai és idegenforgalmi hasznosítása;
-	a két és többoldalú nemzetközi egyezmények felülvizsgálatának módosításának kezdeményezése;
-	a monitoring rendszer kiépítése;
-	az állami és a lehetséges nemzetközi források megszerzése.

A Hajdú-Bihar Megyei Közgyűlés a 253/2015. (IV. 24.) MÖK határozatával fogadta el a Tisza Vízgyűjtő Programrégió Önkormányzati Társulás társulási megállapodásának módosítását, melyet jogszabályi és egyéb változások indokoltak. A tisztújításnak megfelelően a Társulási Tanácsban Hajdú-Bihar megyét Pajna Zoltán, a Hajdú-Bihar Megyei Közgyűlés elnöke képviseli.
A programrégió célja elsősorban az elkövetkező időszak fejlesztési forrásainak elérése a Tisza-menti térség vonatkozásában. Jelenleg előkészítés alatt van egy együttműködési megállapodás kialakítása Európai Területi Társulás (ETT, angolul EGTC) létrehozására vonatkozólag az önkormányzati társulást alkotó 7 hazai és 5 határon túli érintett megye (Máramaros és Szatmár megyék, Kassai Kerület, Kárpátalja, Vajdaság) részvételével. 
Az Európai Unió 2006-ban teremtett lehetőséget arra, hogy az uniós források felhasználásának hatékonysága, a már meglévő, vagy jövőbeni együttműködések sikeressége érdekében a tagok egy jogi személyiséggel rendelkező csoportosulást, Európai Területi Társulást hozzanak létre. A társulás létrejötte hatékonyan segítheti elő a Duna Stratégiához kapcsolódó, a Tisza vízgyűjtő területét érintő fejlesztési projektek megvalósulását.
Az együttműködési megállapodás részeként meghatározásra kerültek azok a tématerületek, amelyeknek vonatkozásában a résztvevő megyék projektjavaslatokat fogalmazhatnak meg. Az együttműködés keretében 4 munkacsoport alakult (gazdaságfejlesztés, közlekedés, vízügy, környezetvédelem), Hajdú-Bihar megye 2 munkacsoportban (gazdaságfejlesztés, közlekedés) fejti ki szakmai tevékenységét.
A Megyei Önkormányzatok Országos Szövetségének munkájában való részvétel
A 2014 decemberében megtartott tisztújító közgyűlés után 2015-ben 7 alkalommal ülésezett a Megyei Önkormányzatok Országos Szövetsége (MÖOSZ). 
A MÖOSZ munkáját több alkalommal a Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat segítette tanulmányok, elemzések készítésével különböző tématerületeken. Elemzés, illetve módosítási javaslat készült például a TOP-ban szereplő megyei indikátorvállalások témakörében, a 272/2014 (XI.5.) Korm. rendelet módosítására.
A Hajdú-Bihar Megyei Közgyűlés részéről Pajna Zoltán, mint a szövetség társelnöke több előterjesztést is tett: 
•	A Megyei Jogú Városok Szövetsége és a MÖOSZ közötti együttműködési megállapodás jóváhagyása
•	A hazai decentralizált forrásokból megvalósult támogatási szerződések 2016. évi feladatainak finanszírozásával kapcsolatos kérdések
•	Javaslat a 2014-2020 programozási időszak nemzetközi területi együttműködéshez kapcsolódó programjainak hazai társfinanszírozására.

Intelligens Szakosodási Stratégia
A Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat részt vett az ún. Intelligens Szakosodási Stratégia (S3) megalapozó munkáiban.
Az S3 tervezésének ügyében a tervezés koordinációjáért a megyei kormánymegbízottak kerültek kijelölésre, valamint 2014. augusztus 26-án egy tájékoztató workshop került megrendezésre. A tájékoztatás alapján a megyei rendezvényekre 2014. szeptember-október folyamán került sor, Hajdú-Bihar megyében a workshopot 2014. szeptember 18-án rendeztük meg.
A Hajdú-Bihar megyei workshop keretében meghatározásra kerültek Hajdú-Bihar megye specializációs szakosodási irányai, melyet a jelenlévő mintegy 50 helyi, térségi szakértő közreműködésével sikerült rögzíteni. A megyék által meghatározott irányok szintézisével alakultak ki a nemzeti stratégia irányvonalai, intelligens szakosodási irányai.
Klímaváltozás, vízgazdálkodás Hajdú-Bihar megyében
A Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat a 2014-2020-as fejlesztési időszak tervezési feladatainak ellátása során igen nagy figyelmet fordított az alulról jövő kezdeményezésekre, a városok, települések fejlesztési igényeire. A teljes tervezés logikája alapján megszólított továbbá vállalkozásokat, egyházakat, egyéb non-profit szereplőket is, hogy teljes képet kaphasson a fejlesztésekről Hajdú-Bihar megye területén.
A fejlesztési javaslatok között jutott el szervezetünkhöz a Hajdúhátsági-Erdőspuszták-Ligetalja-Nyírségi Többcélú Vízellátó Rendszer (továbbiakban: HELN VR) fejlesztésére vonatkozó javaslat, mely Hajdú-Bihar megye, valamint Szabolcs-Szatmár-Bereg megye területét érintő vízgazdálkodási fejlesztések megvalósítását, egy komplex vízgazdálkodási rendszer létrehozását célozza.
A HELN VR programja Hajdú-Bihar megye jelentős területét érinti, a vízgazdálkodáson túl számos egyéb fejlesztési lehetőséget hordoz magában pl. gazdaságfejlesztés, munkahelyteremtés, mezőgazdaság, energetika, turizmus, rekreáció területén, mely különösen a kevésbé fejlett, hátrányos helyzetű térségekben jelenthet felzárkózási lehetőséget.
Tekintve, hogy a HELN VR-ben rejlő lehetőségek szerteágazóak, a Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat egyeztetéseket kezdeményezett a témakörben, hogy segítse a program előkészítését, megvalósítását. Az egyeztetésekre az alábbiak szerint került sor:
•	2014. április 18., Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat
•	2014. november 13., Tiszántúli Vízügyi Igazgatóság
•	2014. december 19., Nemzeti Agrárgazdasági Kamara
•	2015. február 23.: munkacsoport ülés az érintett megyei önkormányzatok részvételével
•	2015. április 22.: Nyírségi-Hajdúhátsági vízháztartás javításának lehetőségei (konferencia)
•	2015. június 3.: Hajdú-Bihar és Szabolcs-Szatmár-Bereg megyék vízháztartás javításának lehetőségei a klímaváltozás tükrében (konferencia)
•	2015. június 16.: munkacsoport ülés az érintett megyei önkormányzatok, az érintett agrárkamarák, és vízügyi igazgatóságok részvételével
A HELN VR rendszerről a fenti szakmai egyeztetések mellett további személyes egyeztetések is történtek. 
Egyéb területfejlesztési feladatok
A megyei önkormányzat feladata a megye területén a kormányzat, az önkormányzatok és a gazdasági szervezetek fejlesztési elképzeléseinek összehangolása. Ezen tevékenységének keretében a megyei önkormányzat figyelemmel kíséri az operatív programok megyében jelentkező feladatainak megvalósítását is. 
Az Észak-Alföldi Operatív Program (továbbiakban: ÉAOP) előrehaladásával kapcsolatos adatgyűjtést és elemzést az Észak-Alföldi Regionális Fejlesztési Ügynökség Nonprofit Kft. végezte el és küldte meg a régiót alkotó három megyei önkormányzat közgyűlése számára. 
A tájékoztatókban egyrészt az ÉAOP végrehajtása során elért eredményekről, másrészt az ÉAOP pályázati kiírásainak aktuális állásáról kapott folyamatos tájékoztatást a közgyűlés.
A „Hajdú-Bihar megyei tervezés 2014-2020” című, ÁROP-1.2.11/A-2013-2013-0009 jelű pályázatot a Közigazgatási Reform Programok Irányító Hatósága 89 999 050 Ft összegű támogatásra érdemesnek ítélte, mely vissza nem térítendő támogatásként, 100%-os támogatási intenzitással vehető igénybe. A pályázat átfogó célja a megyei önkormányzatok tervezési dokumentumai elkészítésének támogatása, az ehhez szükséges megyei tervezői kapacitások megerősítése, valamint a partnerségi program végrehajtása volt. A projekt eredményeként elkészült a megyei közgyűlés által elfogadott területfejlesztési koncepció és program, a 2014-2020 közötti uniós támogatási ciklusra vonatkozó tervezési részdokumentumok, valamint összeállításra került az uniós finanszírozású megyei projektek listája, megtörténik a partnerségi terv végrehajtása. A projekt fizikai befejezésének határideje 2014. évben többször került módosításra a végső dátum 2014. december 31. lett. A projekt megvalósítása sikeresen lezajlott. 2015. első negyedévében megtörtént a pályázat végső elszámolása és egyben a támogatás kifizetése is.
A Hajdú-Bihar Megyei Közgyűlés a készítendő területfejlesztési programok egyeztetési folyamatába is bekapcsolódott, az alábbi megyék dokumentumainak véleményezése történt meg 2014 második félévében:
•	Debrecen Megyei Jogú Város Integrált Településfejlesztési Stratégiája (128/2014. (VI. 20.) MÖK határozat)
•	Békés Megyei Területfejlesztési Program (135/2014. (VI. 20.) MÖK határozat)
•	Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Fejlesztési Program – Operatív részprogram és Területi Hatásvizsgálat (149/2014. (VIII. 15.) MÖK határozat)

2015. július 2-án a Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat kezdeményezésére megrendezésre került egy a közfoglalkoztatásról és a szociális szövetkezetekről szóló munkacsoporti ülés. A munkacsoporti ülésen elsősorban a hosszabb időtartamú közfoglalkoztatás, valamint a járási startmunka programok kerültek megvitatásra. 
A megye különböző gazdasági szereplői, foglalkoztatói, önkormányzatai vettek részt ezen a megbeszélésen, melyen megtették az észrevételeiket, véleményeiket a közfoglalkoztatási rendszert illetően. 
2015. év során a megyei önkormányzatnál két alkalommal került megrendezésre a megyében található Leader csoportok részvételével szakmai megbeszélés. A szakmai megbeszéléseken ismertetésre kerültek a Leader csoportok részéről a 2014-2020 fejlesztési irányok az akcióterületükre vonatkozóan.
Területrendezési feladatok
A Tftv. 12. § (1) bekezdés b) pontja alapján a megyei önkormányzat előzetesen véleményezi az országos, valamint a területét érintő területrendezési terveket. Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény alapján a megyei főépítész részt vesz a településrendezési tervek véleményezésében.
A megyei főépítész rendszeresen egyeztet az állami főépítésszel, ill. részt vesz az állami főépítész által összehívott rendezvényeken, tervezési egyeztetéseken. A megyei főépítész rendszeresen egyeztet településtervezőkkel, szükség szerint akár polgármesterekkel, területfejlesztésért felelős szakemberekkel.
A területrendezés 2014. évi feladatai az alábbi számokkal jellemezhetők:
•	Önkormányzatok rendezési tervével/településszerkezeti terv, szabályozási terv, építési szabályzat, stb./kapcsolatos ügyek: 53 db
•	A rendezési tervekkel kapcsolatos 53 ügyirat 21 településtől érkezett: Balmazújváros, Biharnagybajom, Debrecen, Ebes, Földes, Hajdúböszörmény, Hajdúdorog, Hajdúsámson, Hajdúszoboszló, Kaba, Komádi, Konyár, Nádudvar, Nyírábrány, Nyíradony, Pocsaj, Püspökladány, Sáránd, Sárrétudvari, Váncsod, Zsáka. Ez a megyei települések /82/ 25,6 %-a. 
•	Egyéb teendők: települési integrált településfejlesztési stratégiával, településfejlesztési koncepcióval kapcsolatos egyeztetések, rendezvényeken való részvétel.

2015. évben a területrendezés feladatait tekintve a következő adatokkal jellemezhető:
•	Önkormányzatok rendezési tervével/településszerkezeti terv, szabályozási terv, építési szabályzat, stb./kapcsolatos ügyek: 52 db
•	A rendezési tervekkel kapcsolatos 52 ügyirat 21 településtől érkezett: Debrecen, Derecske, Ebes, Egyek, Görbeháza, Hajdúböszörmény, Hajdúnánás, Hajdúsámson, Hajdúszoboszló, Hosszúpályi, Kaba, Komádi, Mikepércs, Monostorpályi, Nádudvar, Nyíradony, Püspökladány, Sárrétudvari, Szerep, Váncsod, Zsáka. Ez a megyei települések /82/ 25,6 %-a.
•	Egyéb teendők: települési integrált településfejlesztési stratégiával, településfejlesztési koncepcióval kapcsolatos egyeztetések, rendezvényeken való részvétel.

A területrendezés 2014-2015 évi feladatait illetően elmondható, hogy azt elsősorban az önkormányzatok rendezési, településszerkezeti, szabályozási tervével, építési szabályzat, stb. kapcsolatos ügyek jellemezték.

Jogi és Koordinációs Osztály
A Jogi és Koordinációs Osztály - az adott időszakban 4 fő köztisztviselővel - a Hivatali SZMSZ-ben rögzítettek szerint a jogi, választási, humánpolitikai, koordinációs és szervezési feladatok ellátását biztosította.
Az osztály feladatkörét érintően módosításra nem került sor, azonban 2014. év második felében kiemelkedő jelentőségű volt az 2010-2014-es önkormányzati ciklus lezárásához, az új önkormányzati és nemzetiségi önkormányzati képviselők megválasztásához, valamint a megválasztott testületek megalakulásához kapcsolódó feladatok ellátása, melyet nehezített a szabályozási környezet nagymértékű módosítása. A Területi Választási Iroda (továbbiakban: TVI) tagjai és az osztály munkatársai közötti teljes mértékű átfedésre tekintettel megállapítható, hogy a 2014. évi választási, cikluszárási feladatok nagymértékű leterhelést jelentettek a köztisztviselőknek.
Választásokkal összefüggő feladatok
A választási eljárásról szóló 2011. évi XXXVI. törvény elfogadásával a magyar választási rendszer jelentősen átalakult, azonban megtartotta vegyes jellegét.
A megváltozott jogszabályi környezethez igazodva a választások lebonyolítását kiszolgáló informatikai rendszereket is jelentősen fejlesztették. Ezen felül több Helyi Választási Irodánál (továbbiakban: HVI) – a járási hivatalok megalakítása következtében – új munkatársak kapták meg a választás jogi, szervezési, informatikai, pénzügyi feladatait, ezzel együtt több településen a HVI-t vezető jegyző is cserélődött.
A választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 66. § (1) bekezdése alapján a TVI vezetője a megyei önkormányzat jegyzője. A választások előkészítése, szervezése, lebonyolítása, a jelölő szervezetek, illetve a választópolgárok tájékoztatása, valamint a helyi választási irodák közötti koordináció elvégzése megyei szinten a TVI vezető hatásköre. 
A korábban kialakult gyakorlatnak megfelelően 2014. évben is minden választás esetében a TVI-hez érkeztek a központi nyomtatványok (pl. választási füzetek, plakátok), valamint a választási szavazóköri dobozok. Ezeknek az anyagoknak az elosztásáról, az időben HVI-khez történő eljuttatásáról a TVI munkatársai gondoskodtak.
A választási feladatok aktuális, pontos, határidőben történő végrehajtása érdekében a TVI munkatársai folyamatosan segítették a HVI-ket, legtöbbször telefonon, de előfordult, hogy a TVI munkatársai a településre kiutazva segítettek. A TVI által szervezett oktatások és az NVI által kiadott választási füzetek szintén a jogszabályoknak maradéktalanul megfelelő eljárás megvalósulását célozták. 
A választást megelőző körzetesítés során a megye 82 településén 467 szavazókör került kialakításra, a nemzetiségi választás 63 településen (településenként 1-1 szavazókörrel) került kitűzésre 11 nemzetiség vonatkozásában. A választás napja 2014. október 12. volt.
2014. évben először került sor arra, hogy a helyi nemzetiségi képviselők választásával egyidejűleg szavazhatott a nemzetiségi névjegyzéken szereplő választópolgár a területi és országos nemzetiségi önkormányzat tagjaira is. Az új szabályozás értelmében a helyi önkormányzati képviselők, a megyei önkormányzati képviselők, valamint a nemzetiségi önkormányzati képviselők mandátuma 4 év helyett 5 évre szól.
Szintén új eleme а szabályozásnak, hogy а települési nemzetiségi önkormányzat választására csak azokon а településeken és nemzetiségekre vonatkozóan kerülhetett sor, ahol а 2011. évi népszámlálás adatai alapján legalább 25 személy vallotta magát az adott nemzetiséghez tartozónak. 
А Nemzeti Választási Bizottság а területi nemzetiségi önkormányzati képviselők választását azokban а megyékben, illetve а fővárosban tűzte ki, ahol а megyében, illetve а fővárosban а kitűzött települési választások száma legalább tíz volt. Az országos nemzetiségi önkormányzati képviselők választásának kitűzése nincs külön feltételhez kötve, ezért azt minden nemzetiség tekintetében megtartották.
A korábbi választási szabályok legtöbbet bírált eleme a jelöltállítás ajánlószelvények gyűjtéséhez kötése volt. Az új szabályozás értelmében a „kopogtató cédulát” felváltotta az ajánlóív. A jelöltek ajánlása ajánlóíven történik, és meghatározott számú (választási fajtánként eltérő) érvényes ajánlás kell a jelöltté váláshoz. Szintén új szabály a választáson ténylegesen indulni szándékozó jelölő szervezetek és jelöltek részére a többes ajánlás rendszerének bevezetése.
A választásnál indult jelöltek számai megyénkben
polgármester jelöltek	egyéni listás jelöltek	egyéni választókerületi jelöltek	települési kompenzációs listák	összes jelölt	
			száma	jelöltek		
252	1365	503	46	449	2569	

települési nemzetiségi jelöltek	települési nemzetiségi listák	összes nemzetiségi jelölt	
	száma	jelöltek		
579	6	41	620	

A választásban közreműködők 3 országosan szervezett informatikai próbán vettek részt, amelyek a következők voltak:
˗	ajánlóívek szkennerrel való visszavételének technikai próbája,
˗	nyomdai imprimálási próba,
˗	országos informatikai próba.

A TVI a helyhatósági választásokban közreműködő HVI-k részére 3 alkalommal szervezett oktatást. Az előadások minden esetben az aktuális feladatok végrehajtását segítették.
2014. évben a helyhatósági választásnál működött először a Területi Választási Bizottság (továbbiakban: TVB), melynek tagjait és póttagjait az általános önkormányzati választások kiírását követően 152/2014. (VIII. 15.) MÖK határozatával választotta meg a megyei közgyűlés. Az osztály munkatársai, mint TVI tagok biztosították a Bizottság döntéseinek előkészítését és ellátták a bizottsági működés adminisztratív feladatait.
A TVB feladata volt a jogorvoslatok elbírálásán túl a jelölő szervezetek, megyei listák nyilvántartásba vétele. A TVB 24 jelölő szervezetet, 4 megyei listát, 6 területi nemzetiségi listát vett nyilvántartásba. A TVB 2014-2015. évben 26 alkalommal ülésezett, 128 határozatot hozott. 
Média kampányban való részvétellel kapcsolatban 2 kifogás, a helyi választási bizottságok döntései ellen 62 fellebbezés érkezett. A TVB határozatai ellen 31 esetben került sor bírósági felülvizsgálatra, ebből 28 TVB határozatot helybenhagyott, 3 felülvizsgálati kérelmet érdemi vizsgálat nélkül elutasított a Debreceni Ítélőtábla. 
A részvételi arány Hajdú-Bihar megyében 39,44 %, volt, országosan 44,30 %. A részvételi adatok mind három 2014. évben lezajlott választás esetében alul maradtak az országos, valamint a korábbi ugyanazon típusú választás részvételi adataitól.
A választások előkészítése és lebonyolítása Hajdú-Bihar megyében - nagyon szoros határidők mellett, a nehézségek ellenére - zökkenőmentesen, törvényesen, Magyarország Alaptörvényének és a jogszabályoknak megfelelően történt. A HVI, valamint OEVI vezetők és az általuk irányított választási irodák felelősen, lelkiismeretesen és megfelelő szakmai színvonalon látták el feladataikat.
Közgyűlési és bizottsági munka
Az önkormányzati választásokon a megyei közgyűlésbe megválasztott képviselők 
2014. október 17. napján vehették át megbízóleveleiket a TVB elnökétől. A testület alakuló ülését 2014. október 21. napján tartotta. 
Az Mötv. 39. §-ban előírt vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségének valamennyi képviselő eleget tett, mind a megválasztást követő, mind a január 1. napját követő 30 napos határidőn belül. A köztartozásmentes adózói adatbázisba történő felvétel kezdeményezése, valamint az adatbázisba történt felvétel igazolása minden képviselő esetén megtörtént. Az adatbázisból való törlés, valamint az adatbázisba történő ismételt felvétel figyelemmel kísérése folyamatos.

Tekintettel arra, hogy a megalakult testület által megválasztott elnök és alelnökök személye az előző ciklushoz képest megváltozott, mindhárom korábbi tisztségviselő esetén a polgármesteri munkakör átadása jegyzőkönyvének tartalmáról szóló 26/2000. (IX. 27.) BM rendeletben foglaltak szerint sor került a munkakör átadás lebonyolítására.

Az értékelt időszakban a Közgyűlés 1 alakuló, 12 rendes, valamint 2 ünnepi ülést tartott, melyek esetén a tárgy szerint érintett előterjesztések elkészítése, illetve a más osztályok által megírt előterjesztések ellenőrzése, a közgyűlési anyagok képviselőkhöz történő eljuttatása, az ülések lebonyolítása, továbbá a jegyzőkönyvek, illetve a rendeletek Hajdú-Bihar Megyei Kormányhivatal felé történő felterjesztése, közzététele az SZMSZ-ben és a vonatkozó jogszabályokban foglalt rendelkezések szerint megtörtént. A közgyűlési rendeletek és előterjesztések a megyei önkormányzat honlapján elérhetőek. 
Kimutatás a közgyűlési munkáról
	2014. II. félév	2015.	összesen	
Közgyűlések száma	6	9	15	
Tárgyalt napirendek száma	27	78	105	
Megalkotott, illetve módosított rendeletek száma	4	7	11	
Közgyűlési határozatok száma	111	197	308	

A bizottsági struktúra az alakuló ülést követően nem került módosításra, és továbbra is az osztály feladatkörébe tartozik a Jogi, Ügyrendi és Társadalmi Kapcsolatok, valamint a Pénzügyi Bizottság jogszerű működésének biztosítása. Az osztályon dolgozó köztisztviselők látják el a Jogi, Ügyrendi és Társadalmi Kapcsolatok Bizottság által pályázati úton, valamint kérelem alapján, illetve a közgyűlés elnöke által egyéni kérelmek alapján támogatott szervezetek, programok pályázati és támogatási dokumentációjának elkészítését, továbbá az elszámolások szakmai megvalósulásának vizsgálatát. 
Kimutatás a bizottsági munkáról
Bizottság megnevezése	Ülések száma	Döntések száma	
	2014. II. félév	2015.	összesen	2014. II. félév	2015.	összesen	
Jogi, Ügyrendi és Társadalmi Kapcsolatok Bizottsága	5	12	17	33	74	107	
Pénzügyi Bizottság	2	8	10	11	55	66	

Kimutatás egyedi támogatási szerződésekről
(elnöki keret)
	2014. II. félév	2015.	összesen	
Támogatási szerződések száma	54	31	85	

Nemzetiségi önkormányzatok működése
A nemzetiségi önkormányzati választásokon megválasztott területi nemzetiségi önkormányzati képviselők 2014. október 17. napján vehették át megbízóleveleiket a TVB elnökétől. 
A Hajdú-Bihar Megyei Cigány Területi Nemzetiségi Önkormányzat, valamint a Hajdú-Bihar Megyei Román Területi Nemzetiségi Önkormányzat közgyűlése alakuló ülését 2014. október 27. napján tartotta. 
A nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX törvény (továbbiakban: Njtv.) 103. § (1) bekezdése értelmében az új önkormányzati ciklusra megválasztott nemzetiségi képviselők is kötelesek vagyonnyilatkozatot tenni. Az előírt vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségének valamennyi képviselő eleget tett, mind a megválasztást követő, mind a január 1. napját követő 30 napos határidőn belül. A köztartozásmentes adózói adatbázisba történő felvétel kezdeményezése, valamint az adatbázisba történt felvétel igazolása minden képviselő esetén megtörtént. Az adatbázisból való törlés, valamint az adatbázisba történő ismételt felvétel figyelemmel kísérése folyamatos. A megalakult nemzetiségi közgyűlések személyi összetételére, valamint egy elnöki megválasztást követő lemondásra tekintettel, a megalakulásokat követően 3 alkalommal került sor munkakör átadás lebonyolítására a területi nemzetiségi önkormányzatok esetén.
A megyében működő területi nemzetiségi önkormányzatok vonatkozásában az Njtv. 80. § (2) bekezdésének megfelelően a megyei önkormányzat az Njtv. által meghatározott kötelező tartalommal megkötött megállapodás alapján biztosítja a nemzetiségi önkormányzatok működési feltételeit, továbbá gondoskodik a működésükkel kapcsolatos végrehajtási feladatok ellátásáról. Ennek megfelelően a megyei önkormányzat mindkét területi önkormányzat részére havonta igény szerint, munkaidőben tizenhat órában térítésmentes használati jogot biztosít a Debrecen, Vármegyeháza u. 1/a. szám alatti épületben lévő 14 m2-es irodahelyiségre, valamint a helyiségben található berendezési- és felszerelési tárgyakra.
A testületi működés biztosítása keretében az osztály közreműködik a közgyűlési ülések előkészítésében, az előterjesztések elkészítésében, a közgyűlési és bizottsági jegyzőkönyvek elkészítésében, valamint a testületi döntések végrehajtásában.
A területi nemzetiségi önkormányzatok törvényes működéséhez szükséges szakmai segítséget az aljegyző biztosítja.
Kimutatás a cigány területi nemzetiségi önkormányzat munkájáról
	Ülések száma	Döntések száma	
	2014. II. félév	2015.
	összesen
	2014. II. félév	2015.
	összesen
	
Cigány Területi Nemzetiségi Önkormányzat	5	6	11	41	38	79	
Pénzügyi Bizottság	1	2	3	2	4	6	

Kimutatás a román területi nemzetiségi önkormányzat munkájáról
	Ülések száma	Döntések száma	
	2014. II. félév	2015.
	összesen
	2014. II. félév	2015.
	összesen
	
Román Területi Nemzetiségi Önkormányzat	4	5	9	12	25	37	
Pénzügyi Bizottság	1	3	4	2	10	12	

Kimutatás egyedi nemzetiségi támogatási szerződésekről
	Támogatási szerződések száma	
	2014. II. félév	2015.	összesen	
Cigány Területi Nemzetiségi Önkormányzat	6	41	47	
Román Területi Nemzetiségi Önkormányzat	0	9	9	

A Nemzeti Jogszabálytárról szóló 338/2011. (XII. 29.) Korm. rendelet értelmében 
2013. július 1. napjától valamennyi hatályban lévő, de ezen időpont után módosított, valamint az ezt követően elfogadott önkormányzati rendeletet a kihirdetését követő 3 napon belül közzé kell tenni.
Az önkormányzati rendeleteknek és jegyzőkönyveknek a fővárosi és megyei Kormányhivatalok részére történő megküldésének rendjéről szóló 23/2012. (IV. 25.) KIM rendelet 2. §-a alapján a jegyző a közgyűlési és bizottsági, valamint a nemzetiségi önkormányzati és bizottsági ülések jegyzőkönyvét és az ülésre készített előterjesztéseket az ülést követő 15 napon belül a Nemzeti Jogszabálytár szolgáltatója által e célra kialakított informatikai rendszeren keresztül küldi meg a kormányhivatalnak. Az előirt határidőn belüli közzététel és jegyzőkönyv felterjesztés minden esetben megtörtént.
Humánpolitikai feladatok
A közszolgálati tisztviselők továbbképzéséről szóló 273/2012. (IX. 28.) Korm. rendelet szerinti továbbképzési kötelezettség 2014. évtől a közszolgálati továbbképzési, valamint szakmai továbbképzési programokkal, illetve a vezetőképzésekben való részvétellel teljesíthető. A mérés tanulmányi pontrendszerrel történik, melynek nyilvántartására egy központilag kifejlesztett elektronikus felület szolgál. Az értékelt időszakban a hivatalban foglalkoztatott köztisztviselők az előírt éves képzési tervet maradéktalanul teljesítették.
A közszolgálati egyéni teljesítményértékelésről szóló 10/2013. (I. 21.) Korm. rendeletnek megfelelően a korábban évente történő teljesítményértékelést felváltotta a féléves értékelés rendszere, melynek alapjául kifejlesztésre került a TÉR informatikai felület. A beszámolóval érintett időszakban a fél éves munkaköri egyéni teljesítmény kitűzések, értékelések és a tárgyévre vonatkozó év végi minősítések határidőben megtörténtek.
2015. év folyamán a Magyar Államkincstár fejlesztésében elkészült új központosított illetmény számfejtő rendszer került bevezetésre „KIRA” néven, mely korszerű és biztonságos informatikai infrastruktúrán alapul, teljes mértékben megfelel az illetményszámfejtéssel kapcsolatos jogszabályoknak, támogatja az elektronikus kommunikációt. A „KIRA" és a számára adatot szolgáltató, illetve az adatait felhasználó rendszerek között magas szinten biztosítja a szükséges adatszolgáltatási és elemzési funkciókat, valamint együttműködési lehetőséget biztosít a humánpolitikai rendszerekkel. A „KIRA”-ban a számfejtés egy országos adatbázisban, illetmény-számfejtő helyenként elkülönítetten történik.
Megyei Értéktár
A Hajdú-Bihar Megyei Értéktár Bizottság 2014. második félévében egyszer ülésezett, amelynek keretében 21 javaslatot tárgyalt, melyből 5 értéket felvett a megyei értéktárba és 3 értéket javasolt a Magyar Értéktárba történő felvételre.
2015. évben a Megyei Értéktár Bizottság 5 alkalommal ülésezett, 39 értéket vett fel a megyei értékek közé, ebből 5 értéket javasolt a Magyar Értéktárba történő felvételre.
2015 áprilisában kiemelt értékként bekerült a Magyar Értéktárba a Debreceni páros kolbász és Irinyi János munkássága, valamint a zajtalan és robbanásmentes gyufa feltalálása. 
2015 októberében a Hungarikum Bizottság Debreceni Református Kollégiumban tartott kihelyezett ülésén a Debreceni páros kolbász méltó helyére került, a hungarikumok közé.
2015. évben a Földművelésügyi Minisztérium az értéktárak népszerűsítésére pályázati eljárás keretében támogatást nyújtott minden megyei önkormányzat részére. 
A pályázat megvalósításának első lépéseként a megyei önkormányzat az értéktár arculatának felépítése érdekében olyan logót terveztetett, amely a megyei értékeket jelképezi, amellyel a későbbiekben is azonosítható a Hajdú-Bihar Megyei Értéktár.
A megyei önkormányzat vezetése a megyei értéktár népszerűsítése, rangjának növelése érdekében arra az elhatározásra jutott, hogy kiadványokat készíttet, amelyek tartalmazzák a megyei értéktárban, valamint a települések értéktárjaiban fellelhető értékeket és az értékteremtés helyét is. A kiadványok 2015. június 10. napján egy szakmai konferencián kerültek bemutatásra, valamint a megyében fellelhető értékekből kiállítás szervezése is történt. Mindezek mellett létrejött egy weboldal, ahol minden érdeklődő naprakészen kísérheti figyelemmel a megyei értéktár tartalmának alakulását, az értékek részletes leírását. 
Az első elkészített kiadvánnyal (kis prospektus) a 2015. február végi Hungexpon megrendezett Utazási Kiállításon mutatkozott be az önkormányzat. Az ezt követő két, nívós kiadvány a júniusi konferenciára készült el. A kisebb terjedelmű kimondottan a megyei értéktárban lévő értékeket mutatja be, a nagyobb kiadvány a települések bemutatásán keresztül mutatja azok érétkeit. 
Marketing eszközként került beszerzésre a logót megjelenítő molinó, valamint azok a roll-up-ok, amelyeken a nem tárgyiasult értékek (barokk temető kápolna, Hajdúszoboszlói gyógyvíz, németfalusi népszokások, stb.) is bemutathatóak. A roll-up-ok lehetővé tették, hogy a megyei értéktár a Debrecenben megrendezésre került Karneváli Hét keretében a Békás-tónál jelen legyen az Értékszigeten.
A megyei önkormányzat a 2015. szeptember 12-én, a Szent István Bazilika előtti téren megrendezett II. Magyar Értékek Napján sikeresen mutatkozott be. A rendezvény ökomenikus terményáldásán a megye részéről a hajdúnánási szalmafonáshoz használt alakor búza, valamint a debreceni páros kolbász került megáldásra. A rendezvény keretében lehetőség nyílt a szalmafonás, a komádi hímzések, és az ostorfonás, csergetés művészetének interaktív bemutatására is.
A megyei önkormányzat részt vett 2015. október 13-án a Régi Városháza udvarán az „Őszi Értéknap – Debrecen és Hajdú-Bihar megye értékei” címmel megrendezett bemutatkozáson, amely a Hungarikum Bizottság kihelyezett ülésének kísérő rendezvénye volt. Az értéknapra ellátogatók megtekinthették a hajdúnánási szalmafonást, a Bocskai korona másolatát, a Bocskai koronát, mint helyi fizetőeszközt, a debreceni ötvösséget, a debreceni ütőfás mézeskalácsot, a pásztorművészethez kapcsolódó értéktárban lévő elemeket, mint a Mihalkó féle pásztorkalapokat, a farvillás bicskát, a karikás ostort, valamint az értéktárakban lévő hímzéseket. Ezeken túl néhány nem tárgyiasult érték roll-up-okon került bemutatásra. A tárgyak kiállításán túl interaktív bemutatókra is sor került, ahol a látogatók végig kísérhették, hogyan készül az aratókoszorú egyik eleme a szalma kunkorgó, betekinthettek a kerámiák készítése munkafolyamatának egy-egy részébe, vagy a rátétes szűr készítésébe.
Hajdú-Bihar Megyei Minőségi Termék
Az értéktár bizottságtól függetlenül, a megyei önkormányzat már 2004. évtől működteti a Hajdú-Bihar Megyei Minőségi Termék Társaságot, amely azzal a céllal jött létre, hogy feltárja, és minőségi védjeggyel ismerje el a megye kiemelkedő minőségű termékeit. A megyei önkormányzat vezetősége, a terméktársaság tagjai, és az általuk képviselt szervezetek lehetőségeikhez mérten menedzselni is kívánják a megyéhez kötődő minőségi termékek gyártóit, vállalkozóit. Ennek érdekében a megyei önkormányzat lehetőséget biztosít az évente megrendezésre kerülő Farmer Expo kiállításon való bemutatkozásra, valamint a külföldi delegációk megajándékozása során törekszik a minőségi termék díjjal kitüntetett termékek előtérbe helyezésére.
A Minőségi Termék Társaság 2014. évben, a korábbi évekhez hasonlóan kiírta minőségi termék pályázatát, amelyre 22 pályamunka érkezett. A Társaság 2014. szeptember 30-ai ülésén döntött a beérkezett pályázatokról. A döntés alapján minden pályázott termék elnyerte a minőségi termék díjat, ezen túl 4 termék (kézműves kategória 1 terméke, ipari termék kategória 1 terméke, és a mezőgazdasági, élelmiszeripari kategória 2 terméke) kitüntető minőségi termékdíjban részesült. A kiállítással egybekötött díjak átadására 2014. október 8-án került sor.
Iratkezelés
A hivatal a külön jogszabályokban meghatározott feltételeket teljesítő Webiktat.2008 tanúsítvánnyal rendelkező iratkezelési szoftvert használja az ügyiratkezelésre. Az ügyiratok elektronikus adatbázisban kerülnek nyilvántartásba, mely alapján valamennyi irat fizikailag aláírt példánya az elektronikus rendszerben, elektronikus tároló helyen is megőrzésre kerül. A hivatalban az elektronikus iktatóprogram használatával osztott iktatás történik, az iktatást az ügyintézők végzik, így az iratkezelés egyes fázisai az egyes szervezeti egységeknél történnek. Az elintézett ügyiratok a központi irattárban kerülnek elhelyezésre.
Kimutatás a 2014. II. félévi ügyiratkezelésről
Osztály	Főszám	Alszám	
Fejlesztési, Tervezési és Stratégiai	67	281	
Jogi és Koordinációs	303	1141	
Közgazdasági	17	71	
Vezetői Titkárság	20	13	
összesen	407	1506	

Kimutatás a 2015. évi ügyiratkezelésről
Osztály	Főszám	Alszám	
Fejlesztési, Tervezési és Stratégiai	159	507	
Jogi és Koordinációs	706	1297	
Közgazdasági	51	62	
Vezetői Titkárság	42	44	
összesen	958	1910	

Közgazdasági Osztály
A Közgazdasági Osztály a beszámolási időszakban 5 fővel látta el a közgyűlés, a területi nemzetiségi önkormányzatok, az önkormányzat és az önkormányzati hivatal gazdálkodásával kapcsolatos operatív költségvetési, vagyongazdálkodási és ellátási feladatokat.
A gazdálkodási feladatokat 3 fő felsőfokú számviteli, pénzügyi végzettségű, több éves szakmai gyakorlattal rendelkező köztisztviselő, 1 fő pénzügyi számviteli felsőfokú szakmai képesítéssel rendelkező megbízási jogviszonyú munkatárs, az ellátási feladatot és a gépjárműpark üzemeltetését 1 fő középfokú végzettségű foglalkoztatott látta el.
Az adott időszakban a munkatársak több kötelező és „önként vállalt” szakmai továbbképzésen vettek részt, a törvényben előírt képzési kötelezettségeket, vizsgákat (mérlegképes könyvelők kötelező továbbképzése, a NAV-Abpe képzés a költségvetési szervek gazdasági vezetői részére, közszolgálati köztisztviselők kötelező továbbképzése) maradéktalanul teljesítették, a jogszabályváltozásokat – különös tekintettel a szakmai jogszabályokra – napi szinten követték.
Az osztály feladatköréből és kis létszámából adódóan a feladatok végzése nem határolódik el személyekre vonatkozóan. A feladatok végrehajtása több informatikai program használatával történik (DOKK Dologi Kettős Könyvvitel- könyvelő program, GIRO utalási rendszer, KIR központi illetmény számfejtési rendszer, 2015. november 1-től KIRA illetmény számfejtési rendszer, ÖNEGM önkormányzati előirányzat gazdálkodási modul, KGR költségvetési gazdálkodási rendszer, EBR42 önkormányzati információs rendszer, Magyar Államkincstár e-adat rendszer, KSH elektronikus adatgyűjtő on-line felület, NAV-ABEV, WebIktat rendszer) melyek használata napi szintű felhasználói ismereteket követel meg valamennyi munkatárstól.
A bank-pénztár, szállítói nyilvántartások vezetése, a kötelezettségvállalás analitika, az utalványrendeletek, a belső megrendelők készítése az osztály által kialakított, zárt rendszerű excel táblázatok használatával történik. 
Szabályozási környezet változásából adódó feladatok
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény értelmében 2012-től elkülönülnek egymástól az önkormányzat és az önkormányzati hivatal, valamint a területi nemzetiségi önkormányzatok költségvetési bevételei és költségvetési kiadásai is. Ez azt jelenti, hogy az önkormányzat, az önkormányzati hivatal, a cigány és a román területi nemzetiségi önkormányzat tervezési, gazdálkodási és beszámolási folyamatait jogalanyonként kell elvégezni, nyilvántartani és bemutatni. Külön-külön kell teljesíteni a folyamatos adatszolgáltatásokat, valamint a gazdálkodásukra vonatkozó szabályozásokat is „névre szólóan” szükséges elkészíteni, szükség esetén módosítani. 
Jelentős szakmai változás az új államháztartási számvitel bevezetése 2014. január 1-től, mely alapjában megváltoztatta a gazdálkodási feladatok számviteli és pénzügyi elszámolásának rendjét. A korábban használt könyvelő programot felváltotta a Magyar Államkincstár által ingyenesen biztosított informatikai program.
A jogszabályoknak megfelelően az osztály elkészítette a pénzügyi, számviteli szabályzatokat, amelyek folyamatosan aktualizálásra kerültek.
Közgyűlési, hivatali, valamint nemzetiségi költségvetések tervezése, végrehajtása
Az osztály költségvetési feladatai körében a négy önállóan gazdálkodó szervezetre vonatkozóan előkészítette a költségvetési és a zárszámadási rendelet-tervezeteket, valamint a költségvetési rendelet módosítások tervezetét, a gazdálkodás helyzetéről szóló beszámolókat (havi, negyedéves, éves), a vezetés részére folyamatos adatszolgáltatást biztosított a gazdálkodás aktuális helyzetéről, az előirányzatok felhasználásának alakulásáról.
A tervezés során biztosítani kellett a tervezett bevételek közgazdasági megalapozottságát, és azt, hogy csak annyi kiadás kerüljön megtervezésre, amennyi a feladatok ellátásához indokoltan szükséges. A gazdálkodás során szükséges volt biztosítani a bevételek és kiadások tervezése során meghatározott célhoz kötött felhasználást. A beszámolás során biztosítani kellett, hogy valamennyi bevétel és kiadás teljes összegében, a költségvetési évek között összehasonlítható módon kerüljön számbavételre.
A pénzeszközökkel és a vagyonnal történő szabályszerű, gazdaságos, hatékony és eredményes gazdálkodás, a beszámolási és adatszolgáltatási kötelezettségek szabályszerű teljesítése érdekében, a belső kontrollrendszer keretében az osztályvezető részéről folyamatos ellenőrzésre került sor a megrendelések, szerződések, kiadások, bevételek, banki és pénztári kifizetések vonatkozásában. 
A közgazdasági osztály operatív feladataként jelentkezett a főkönyvi, számviteli, pénzügyi feladatok teljes körű ellátása, a szabályzatban rögzített gazdálkodási jogkörök gyakorlása (pénzügyi ellenjegyzés, érvényesítés, pénztár ellenőrzés), a kötelező és önként vállalt feladatokhoz kapcsolódó támogatási szerződések pénzügyi ellenjegyzése, pénzügyi lebonyolítása, a támogatások elszámolásának pénzügyi ellenőrzése mind a négy szervezet esetében. Az osztály feladatkörébe tartozik a pályázatokat, támogatásokat kezelő munkatársakkal az analitikus nyilvántartás és a főkönyvi könyvelés egyeztetése. 
Az osztály gondoskodott a belső megrendelők, szerződések alapján a kötelezettségvállalás gazdálkodó szervezetenkénti elkülönített nyilvántartásáról, a beérkező számlák és egyéb számviteli bizonylatok ellenőrzéséről, nyilvántartásáról, az utalványrendeletek elkészítéséről, a kifizetések GIRO rendszeren keresztül történő utalásáról.
A Hivatalban működő négy házipénztár működtetése, a pénzkezelési feladatok ellátása, a pénztári be-, és kifizetések kezelése szintén a tevékenység része.
A közgazdasági osztály feladatkörébe tartozik a közgyűlés tagjai, a területi nemzetiségi önkormányzatok tagjai tiszteletdíjának és költségtérítésének, valamint a megyei önkormányzat és önkormányzati hivatal dolgozói személyi kifizetéseinek (munkába járás, kiküldetés, cafetéria juttatás, egyéb adó és járulék köteles kifizetések) esetében havi számfejtési és adatszolgáltatási feladatok KIRA rendszeren keresztül történő teljesítése. 
A pénzügyi, gazdálkodási feladatok teljesítése, illetve végrehajtása rendszeres és jogszabályon alapuló határidők betartásához kötött. Az osztály eleget tett az önkormányzat, az önkormányzati hivatal, a cigány és román területi nemzetiségi önkormányzat Magyar Államkincstár és a Nemzeti Adó-és Vámhivatal felé történő adatszolgáltatási (költségvetés, havi adatszolgáltatások, havi pénzforgalmi jelentések, negyedéves mérlegjelentések, éves beszámolók) és bevallási (ÁFA bevallás, cégautó adó, rehabilitációs hozzájárulás bevallása) kötelezettségének, továbbá minden egyéb esetenkénti adatszolgáltatást teljesített (KSH, központi adatszolgáltatás, stb.). 
Kimutatás a banki tranzakciók számáról
Gazdálkodó szervezet	Időszak	Banki kivonatok száma	Átutalások száma	
Önkormányzat	2014.VI-XII. hó	100	830	
	2015. év	162	1005	
Hivatal	2014.VI-XII. hó	92	860	
	2015. év	115	812	
Cigány Területi Nemzetiségi Önkormányzat	2014.VI-XII. hó	17	24	
	2015. év	40	69	
Román Területi Nemzetiségi Önkormányzat	2014.VI-XII. hó	18	36	
	2015. év	31	67	
Összesen	2014.VI-XII. hó	227	1750	
	2015. év	348	1953	

Kimutatás az utalványrendeletek számáról
Gazdálkodó szervezet	Időszak	Utalványrendeletek száma	
Önkormányzat	2014.VI-XII. hó	714	
	2015. év	834	
Hivatal	2014.VI-XII. hó	463	
	2015. év	598	
Cigány Területi Nemzetiségi Önkormányzat	2014.VI-XII. hó	35	
	2015. év	89	
Román Területi Nemzetiségi Önkormányzat	2014.VI-XII. hó	51	
	2015. év	101	
Összesen	2014.VI-XII. hó	1263	
	2015. év	1622	
A költségvetés, a zárszámadás vizsgálatát könyvvizsgáló végezte. A belső kontroll rendszer kialakításának, működtetésének és teljesítésének szabályszerűségét (2014. évben), az önkormányzat és a nemzetiségi önkormányzatok által biztosított, céljelleggel juttatott támogatások elszámolásának szabályszerűségét és a négy szervezet bankszámláján lévő pénzforgalom és a házipénztári pénzkezelések szabályszerűségét (2015. évben) a belső ellenőr ellenőrizte.
Az ellenőrzések szabálytalanságot nem állapítottak meg, a feladat végzésével kapcsolatban javaslatok fogalmazódtak meg. A belső ellenőrzési vizsgálatok elvégzése megbízási jogviszony keretében került ellátásra. 
Az operatív szakmai feladatok mellett, a beszámolási időszakban a közgazdasági osztály a WebIktat iratkezelő rendszerben érkeztetett közel 1400 db számla és egyéb ügyirat iratkezelését végezte el. 
Vagyongazdálkodás
A vagyongazdálkodási feladatok keretében a közgazdasági osztály végzi a megyei önkormányzat által a konszolidációt megelőzően nyújtott lakáscélú kölcsönök nyilvántartását, egyeztetését, jelzálogjog törlési engedélyek előkészítését, a gazdálkodó szervezetek eszközeinek leltározását, a vagyonnyilvántartást.
Az osztály munkatársa végzi az önkormányzat és az önkormányzati hivatal feladatellátásához, működéséhez szükséges beszerzéseket, a gépjárműpark üzemeltetésével, karbantartásával kapcsolatos feladatokat.
Pályázati tevékenység
A feladatok között jelentkezett a központi költségvetésben elkülönítésre került megyei önkormányzati tartalékból történő támogatás iránti kérelmek előkészítése, döntést követően a pénzügyi elszámolás elkészítése.
A közgazdasági osztályvezető ellátta „A Hajdú-Bihar Megyei tervezés 2014-2020” című ÁROP-1.2.11/A-2013-0009 jelű pályázattal kapcsolatos projekt pénzügyi asszisztensi feladatokat. A beszámolási időszakban a Magyar Államkincstár két pályázat pénzügyi elszámolásának szabályszerűségét vizsgálta, hiányosság nem került megállapításra. 
Az Állami Számvevőszék 2015. második félévében megkezdte „A megyei hatókörű városi múzeumok ellenőrzése” című ellenőrzést, mely vizsgálat folyamatban van, ellenőrzési jelentés még nem készült. A vizsgálat a Hajdú-Bihar Megyei Múzeumok Igazgatósága 2011. évi megyei önkormányzati fenntartói időszakára, valamint a konszolidációs folyamatban az intézmény átadásának szabályszerűségére terjed ki. 
Választás
A közgazdasági osztály dolgozói napi feladataik mellett végezték a megye 52 helyi választási irodájának és a területi választási irodának a 2014. évi országgyűlési képviselőválasztásra, az Európai Parlament tagjainak, a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek, valamint a nemzetiségi önkormányzati képviselők választására fordított közel 205 millió Ft-os forrás pénzügyi elszámolását a Nemzeti Választási iroda felé. 
Az Állami Számvevőszék a 2014. évi választásokra fordított pénzeszközök felhasználását országos szinten 32 szervezetnél vizsgálta, az ellenőrzött szervezetek között a Hajdú-Bihar Megyei Területi Választási Iroda is szerepelt. A helyszíni ellenőrzés célja annak megállapítása volt, hogy az országgyűlési képviselők, az Európai Parlament tagjainak, a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek, valamint a nemzetiségi önkormányzati képviselők 2014. évi választására fordított pénzeszközök tervezése, felhasználása, elszámolása és annak ellenőrzése szabályszerű volt-e. 
Az ellenőrzés a Hajdú-Bihar Megyei Területi Választási Irodánál a választás előkészítéséhez, lebonyolításához rendelkezésre álló pénzeszközök felhasználásánál, elszámolásánál, a felhasználás és elszámolás ellenőrzésénél hiányosságot nem tárt fel.
Az Állami Számvevőszék megfelelőnek minősítette a Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzati Hivatalnál a választásokhoz kapcsolódó kiadások esetében a gazdálkodási jogkörök gyakorlását. A vizsgálatba bevont 6 központi választási szerv, 7 területi választási iroda és 
19 helyi választási iroda 38%-a megfelelő, 30 %-a részben megfelelő, 32%-a nem megfelelő minősítést kapott az ellenőrzés során.
Vezetői Titkárság
A Vezetői Titkárság 2 fő köztisztviselővel a választott és kinevezett tisztségviselők munkájának közvetlen segítését, adminisztratív feladatok ellátását, továbbá a hivatal és a közgyűlés ellátásához szükséges megrendeléseket végezte. Az önkormányzat tisztségviselőinek személyében bekövetkezett változás a titkárság személyi állományára is kihatással volt. 
A titkárságon foglalkoztatottak a beszámolási időszakban az önkormányzat kommunikációs és PR feladatainak ellátását, a külkapcsolatokhoz és nemzetközi projektekhez kapcsolódó hivatalos kiküldetésekkel összefüggő teendőket is elvégezték. 

5.	napirendi pont
„A területi nemzetiségi önkormányzatokkal kötött együttműködési megállapodások felülvizsgálata”
Pajna Zoltán
Kéri a közgyűlés tagjait tegyék meg hozzászólásaikat. Megállapítja, hogy további hozzászólás, javaslat nincs.

Szavazásra teszi fel a cigány területi nemzetiségi önkormányzattal kötött együttműködési megállapodás felülvizsgálatáról szóló határozati javaslatot, amit a közgyűlés 23 igen, 0 nem szavazattal, 0 tartózkodás mellett elfogadva a következő határozatot hozza:

8/2016. (I. 29.) MÖK határozat
A Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat Közgyűlése a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény 80. § (2) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva, 
1./ a 11/2015. (I. 30.) MÖK határozatával elfogadott, a Hajdú-Bihar Megyei Cigány Területi Nemzetiségi Önkormányzattal megkötött együttműködési megállapodást felülvizsgálta és azt változatlan tartalommal hatályban tartja.
2./ A közgyűlés felkéri elnökét, hogy döntéséről a területi önkormányzat elnökét tájékoztassa.
Végrehajtásért felelős:	Pajna Zoltán, a megyei közgyűlés elnöke
Határidő:			azonnal

Szavazásra teszi fel a román területi nemzetiségi önkormányzattal kötött együttműködési megállapodás felülvizsgálatáról szóló határozati javaslatot, amit a közgyűlés 23 igen, 0 nem szavazattal, 0 tartózkodás mellett elfogadva a következő határozatot hozza:
9/2016. (I. 29.) MÖK határozat
A Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat Közgyűlése a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény 80. § (2) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva, 
1./ a 12/2015. (I. 30.) MÖK határozatával elfogadott, a Hajdú-Bihar Megyei Román Területi Nemzetiségi Önkormányzattal megkötött együttműködési megállapodást felülvizsgálta és azt változatlan tartalommal hatályban tartja.
2./ A közgyűlés felkéri elnökét, hogy döntéséről a területi önkormányzat elnökét tájékoztassa.
Végrehajtásért felelős:	Pajna Zoltán, a megyei közgyűlés elnöke
Határidő:			azonnal

Különfélék
Pajna Zoltán
Felkéri Dr. Veres Margit polgármestert, ismertesse az ülést követő programot.

Dr. Veres Margit
Az ülést követően először a Semsey kastélyban tekintenék meg az állandó kiállítást, ezt követően mindenkit vendégül látnak egy ebédre, majd az ebéd után a kalapkészítés fortélyait ismerhetik meg Mihálkó Gyula kalapos műhelyében. Ezután a Stadionhoz látogatnak el, ahol a sportturizmushoz kötődő fejlesztéseket dr Tiba István országgyűlési képviselő mutatja be, végezetül a fürdőhöz látogatnak el. 

Pajna Zoltán
Tájékoztatja a közgyűlést, hogy a közgyűlés következő munkaülésre várhatóan 2016. február 19-én (péntek) kerül sor. Megköszöni az ülésen való részvételt, az ülést 11. 35-kor bezárja.

Készült: Debrecen, 2016. február 9.

Dr. Dobi Csaba
jegyző	Pajna Zoltán
a megyei közgyűlés elnöke