J E G Y Z Ő K Ö N Y V

Készült: a Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat Közgyűlésének 2016. február 19-én 10.00 órakor kezdődő nyilvános üléséről, Ebes Község Polgármesteri Hivatala tanácstermében (Ebes, Széchenyi tér 1 ). Jelen van 24 fő közgyűlési tag a jegyzőkönyvhöz mellékelt jelenléti ív szerint.

	Közgyűlési névsor:
Képviselő	Jelenlét	Képviselőcsoport	
1.		Antal Szabolcs	igen	FIDESZ-KDNP	
2.		Bernáth László	igen	FIDESZ-KDNP	
3.		Bíró László	igen	JOBBIK	
4.		Bódi Judit	igen	MSZP	
5.		Buczkó József	igen	FIDESZ-KDNP	
6.		Bulcsu László	igen	FIDESZ-KDNP	
7.		Dombi Imréné	igen	FIDESZ-KDNP	
8.		Demeter Pál	igen	JOBBIK	
9.		Gál László Csaba	igen	JOBBIK	
10.		Gyula Ferencné	igen	MSZP	
11.		Kiss Attila	igen	FIDESZ-KDNP	
12.		Kocsis Róbert	igen	FIDESZ-KDNP	
13.		Koroknai Imre	igen	FIDESZ-KDNP	
14.		Kovács Zoltán	igen	FIDESZ-KDNP	
15.		Ménes Andrea	igen	FIDESZ-KDNP	
16.		Mohácsi László	igen	JOBBIK	
17.		Nagy Zsolt	igen	MSZP	
18.		Pajna Zoltán	igen	FIDESZ-KDNP	
19.		Rigán István	igen	JOBBIK	
20.		Simon Zoltán	igen	FIDESZ-KDNP	
21.		Tasi Sándor	igen	FIDESZ-KDNP	
22.		Timár Zoltán	igen	FIDESZ-KDNP	
23.		Tóth József	igen	DK	
24.		Vértesi István	igen	JOBBIK	
Pajna Zoltán
Köszönti a megjelent megyei közgyűlési tagokat, a meghívott vendégeket. Külön köszönti Bodó Sándor országgyűlési képviselőt, valamint Szabóné Karsai Mária polgármestert. Felkéri Bodó Sándor országgyűlési képviselőt, egyben a korábbi megyei közgyűlési elnököt, köszöntse a jelen lévőket. 

Bodó Sándor
Nagyon örül a lehetőségnek, hiszen régóta készül erre a köszöntőre és az emlékek és az érzelmek is jelen vannak a szívében. A politikusokat az emberek általában lelketlen emberekként jellemzik, de úgy gondolja, a teremben lévők ez alól kivételek. A jelen lévő közgyűlési tagok nagy részével egy olyan időszakban dolgozhatott együtt, amikor egy nagy átalakulási folyamat zajlott és melyben mindannyian tevékenyen részt vettek. Az egykori intézmény fenntartó megyéből egy fejlesztő megye lett és ahogy látja a napirendi pontokat, most jutott el a megye oda, hogy a  pályázati kiírásokkal és azok előkészítésével a települések segítségére tud lenni. Emlékszik arra az időszakra, amikor a közgyűlés tagjai ezt kérték tőle számon, de ő csak annyit tudott kérni, hogy még egy kis türelem, türelem. Most jött el ez az idő és külön öröm számára, hogy abban a választókerületben ülésezik a közgyűlés, melyet ő képvisel az országgyűlésben, hiszen a választókerületének a végvára Ebes település, melyen igen aktív gazdaságélénkítő tevékenység folyik. Ehhez a munkához kéri a közgyűlés támogatását a továbbiakban is, egyben szeretettel várja a választókerülete többi településére is a közgyűlés tagjait. 

Pajna Zoltán
Hogy milyen komoly fejlesztési munka folyik a településen azt mi sem bizonyítja jobban, mint hogy ez az épület, amiben most üléseznek, teljes egészében a település önerejéből valósult meg, jómaga is részt vett az átadó ünnepségen. Itt az állampolgárok korszerű és igényes körülmények között intézhetik ügyes-bajos dolgaikat. Felkéri Szabóné Karsai Mária polgármestert köszöntse a jelen lévőket.

Szabóné Karsai Mária 
Nagy szeretettel és tisztelettel köszönti a jelen lévő közgyűlési tagokat, a meghívott vendégeket. Nagy öröm, egyben megtiszteltetés számukra, hogy a közgyűlés településükön tartja kihelyezett ülését. A kezdeményezést nagyon jónak tartja, mivel ez által a települések és a megyei önkormányzat kapcsolata erősödik, a közgyűlési tagok jobban megismerhetik a településen élők életét. Készítettek egy összeállítást, melyben szeretnék bemutatni Ebes község múltját, jelenét és jövőjét, melyet Eignerné Bartusz Andrea, az Ebesi Kulturális Közhasznú Nonprofit Kft. vezetője fog ismertetni. Előtte azonban nagyon jó tanácskozást kíván a közgyűlési tagoknak a mai napra és azt kívánja, hogy érezze magát mindenki otthon, náluk, Ebesen.

Eignerné Bartusz Andrea
Ebes történelmi mértékkel mérve igen fiatal településnek számít és az elvétve előforduló középkori források ellenére évszázadokra visszatekintő históriával rendelkezik. Ebes nem a világ közepe, de nekünk ebesieknek a világ legfontosabb része. Közvetlen értékünk, mert itt élünk, itt lakunk, itt dolgozunk. Ahogy Haja István az 1996-ban megjelent Ebesi krónikában írja: az itt lakó embereket összehozza településük közös szeretete, története. Hiszen rendelkezzen bármilyen földrajzi adottsággal is egy település, annak igazi jellegét az ott élők határozzák meg. Múltunk: A jó termőföld és az időszakosan vízjárta terület több népességnek adott otthont az évezredek folyamán. Az Árpád-korban a Vérvölgyben alapított egyházas települést már Ebesnek hívták, a XII. század folyamán emelt templomát Szent Miklós tiszteletére szentelték fel. A templomdombot és környékét 2003-ban fokozottan védett régészeti lelőhellyé nyilvánították. A név jelentését illetően több lehetséges magyarázat van. „Ebes” jelenthet nádas, vizes, zsombékos területet, személynevek településre való adaptálását, de nem kizárt a „királyi kutyatenyésztők lakhely” jelentés sem. A történeti kutatások nem találtak eddig hiteles forrást egyik magyarázatra sem. A középkori, fejlődő települést 1594-ben pusztította el az országra törő krími tatár sereg.  Ezt követően, a 17. században Ebes elnéptelenedett puszta és szántóföld volt, majd az 1720-as években kezdetét veszi a tanyák őseinek, a szállásoknak a kialakulása. 1833-ban történt tanyaösszeírás során Ebes tanyán 181 ember élt. Az 1949-ben létrejött Tanyai Tanács, több mint 150 tanyaközpontot jelölt ki, s ezekből mintegy 100 helyen új község szerveződését indította el, köztük Ebesét is. 1950-ben már épülnek a község első, ún. FAGI házai, a Kossuth és a Vörös Hadsereg - a mai Fő - utcában. (Falusi Gazdasági Lakásépítő Iroda). A beköltözéssel egy időben az elektromos áram használata is megjelent. 1952. január 2-án volt a község hivatalos megalakulásának ünnepélyes tanácsülése a községházán. A kezdeti nehézségek ellenére, tartós gazdasági növekedést tudott felmutatni, fejlődése felgyorsult. Megépül a postahivatal, felszerelték az első távbeszélő állomást a vonatállomásra. A tanácsházzal egy időben az Ady Endre utcán a négy tantermes, majd 1967- ben a Kossuth utcán a nyolc tantermes iskola és 120 férőhelyes diákotthon épül. Napjainkban Ebesi Arany János Magyar Angol Két Tanítási Nyelvű Általános és Alapfokú Művészeti Iskola néven működik. Az óvoda 1954-55-ben egy óvodai csoporttal kezdte el munkáját a Görbe Balogh Kúria épületében, majd az Ady Endre és a Béke utca sarkán, két foglalkoztatási teremmel, 1971-ben került sor az új épület átadásra. Jelenleg Benedek Elek Óvoda néven működik, 6 óvodai csoporttal. Megindul a szervezett sportélet, a tanyai lakosok között szervezett sörmeccseket felváltotta az újonnan alakuló labdarúgó és a női kézilabda csapat. A szakosztályokon belül birkózó és súlyemelő szakosztály is működött. Az 1960-61-es esztendőben felépül a művelődési ház a kultúra, szórakozás, mozielőadások, a községi nagygyűlések helyszínéül.  Az addigi hagyományos közösségi alkalmakat felváltotta az intézményesített kulturális élet. A ’70-es évek elején Iparcikk és önkiszolgáló bolt, 1972-ben épült fel az Egészségház. 1974-ben, Ebes nyugati részén kigyulladt az első gázkút, 16 évvel később, 1990-ben megindult a vezetékes gázszolgáltatás. 1977-ben épült az ÁFOR telep, mely Hajdú- Bihart, a Nyírséget és Békés megye egy részét látta el üzemanyaggal. A telep 2006. június 30-án zárt be. Egy érdekesség: Az 1949-ben tervezett 100 községből 25 maradt életképes. 1985-ben Ebesen rendezték meg a Szocialista községek első országos tanácskozását. A rendszerváltás után felgyorsult a település fejlődése. Bár a középkori település igen, az újonnan alapított Ebes, nem rendelkezett templommal, egészen a rendszerváltás időszakáig. A református templom felszentelő ünnepi istentiszteletre 1997. október 5-én, a Szent Lőrinc katolikus templom felszentelésére 1998. augusztus 9-én került sor. Az ezredforduló után az eddigieknél nagyobb léptékű, látványos fejlesztések indultak a községben. 2000. március 15-én a polgármesteri hivatal melletti megújult terület a Széchenyi tér nevet kapta. A teret gróf Széchenyi István egész alakos bronz szobra díszíti, és azóta is méltó helyet biztosít a községi ünnepségeknek. 2006-ban alakították ki a Takarékszövetkezet és a katolikus templom között elhelyezkedő területen a Szent István parkot, ahol 2011-ben kettős keresztet állítottak az ősi településre, Ebesfalvára emlékezve. 2002-ben adták át a felújított Görbe- Balogh kastélyban működő Idősek klubját, mely nappali ellátás keretében biztosítja az időskori személyek napközis gondozását. A kúria Ebes legidősebb, műemlék jellegű épülete.  Még ebben az évben, a község megalakulásának 50 éves évfordulójára rendezett ünnepségsorozat részeként az önkormányzat ünnepélyes keretek között adta át az Ebesi Arany Oroszlán Étterem és Panzió épületét. 2004-ben az Önkormányzat a közművelődési feladatok ellátására Kulturális Nonprofit Kft-t hozott létre, így összefogta a település kulturális intézményeit. A Kft. keretein belül működik a Művelődési ház, a Községi Könyvtár, a Széchényi Ferenc Tájmúzeum, valamint az Ebesi Hírlap. 
2014-ben megújult a múzeum Ítélet nélkül- Családok munkatáborokban című kiállítása, mely az 1950-53 közötti hortobágyi és nagykunsági kitelepítéseknek állít emléket. A megyei Értéktárban Kulturális Örökségként szerepel. A 2004-ben megújult művelődési ház parkjában 2005-ben európai uniós támogatással játszótér épült. Az 1972-ben megépült Egészségház 2007-ben újult meg. Ebes község korábbi temetőjét 1962-ig használták, 1981-ben felszámolták. Ezt követően az ebesi lakosok a hajdúszoboszlói vagy a debreceni köztemetőbe temetkeztek. Az új temető ünnepélyes avatására és az első temetésre csak 2007-ben került sor. A halomsíros temetkezés hagyományait követve a ravatalozó egy mesterséges dombon épült fel, így egyszerre valósulhatott meg a régi hagyomány és a modern építészet ötvözete.  Az Európai Unió pályázati forrásait az utóbbi években sikeresen aknázta ki Ebes. Az ebesi általános iskolában 2006-ban a kistérségben elsőként indult meg a kéttannyelvű oktatás felmenő rendszerben, csoportbontásban, aminek következményeként tanteremhiány alakult ki. Mellette súlyos problémaként jelentkezett, az épületek elavultsága, a megnövekedett fenntartási költség. 2011-ben megtörtént a régi épület teljes körű felújítása, valamint bővítése, 2015-ben, napelemes rendszer került felhelyezésre. A fiatalabb korosztályra és a mozgást, sportot kedvelőkre gondolva Szabadtéri kondipark került kialakításra a művelődési ház parkjában, egy műfüves labdarúgó pálya az általános iskola területén, egy másik a sportpálya területén épült. A gyerekek 2011. november 2-ától vehették birtokba a Béke utcai játszóteret. A pályázat magában foglalt még padok, ivókút kihelyezését, sétány, kandeláberek, kerékpártámasz, valamint parkosított pihenőrész és kerítés kialakítását. 
A Széchenyi téren egy díszkút és ivókút és a Széchenyi szobor előtt térburkolat került kialakítása.  Az ünnepélyes átadására 2012. augusztus 4-én került sor. 2012-ben került átadásra a Rákóczi utca 6. szám alatt a Piaccsarnok épülete, ahol 5 üzlet került kialakításra saját szociális helyiséggel, piacfelügyelő szoba, kazánház, fedett és nyitott elárusító tér, női és férfi, valamint mozgáskorlátozott WC. A fentieken kívül 17 db parkoló került kiépítése, melyből 1 db mozgáskorlátozottak számára. Az Alapszolgáltatási Központ parkjában kiépítésre került 6 db parkoló, melyből egy mozgáskorlátozott, a hozzá tartozó bekötő úttal. A parkban a felújítás keretében őshonos növények kerülnek beültetésre, valamint egy darab hat állásos kerékpártároló, filagória és kerti padok kerültek elhelyezésre. A pályázati támogatásból tanyagondnoki szolgáltatás ellátásához új gépjármű, valamint a biztonságos közlekedéshez szükséges kiegészítők beszerzése valósult meg. A Rákóczi u. 16. szám alatt átadták az Orvosi rendelő korszerűsített épületét, ahol helyet kapott az iskola-egészségügyi rendelő is. Megtörtént az Ifjúság utca és Nagy Belvízelvezető árok fejlesztése, a településközpont villamoshálózat átépítése, folyamatosan történik az utak szilárd burkolattal való ellátása. Megújul az egykori majálisok, a madarak és fák napja színhelye, a Nagypark is. Felújításra került a Polgármesteri Hivatal hátsó épületrésze és 2015 novemberében új Polgármesteri hivatal épült. Az 1950-es évek az úgynevezett szocialista mintatelepülések- köztük Ebes- megalakulásnak éve. A község nagyrészt tenni akarásának köszönhetően tudott innovatív település maradni napjainkig is. Ebes 4600 lelkes község az Észak-alföldi régióban, Hajdú-Bihar megye középső részén, a megye két legnagyobb városa, Hajdúszoboszló és Debrecen között. A megye egyik, társadalmi-gazdasági szempontjából is szépen fejlődő települése. Ebesről mintegy 2000 ember ingázik naponta a környező városokba dolgozni, amely jelentős helyi munkaerő-tartalékot jelent. A munkahelyteremtő, befektetés ösztönző koncepció eredményeként településünkön a munkanélküliek aránya messze alul marad a megyére jellemző átlagtól. A közel 70 ha önkormányzati tulajdonú, mezőgazdasági földeket 2015. októberétől saját jogkörben műveli az önkormányzat. Törekszik arra, hogy a környezetvédelem területén is mintatelepülés legyen, ügyel a közbiztonságra- a polgárőrséggel és a rendőrséggel együttműködve- programjaival, rendezvényeivel igyekszik vonzóvá tenni a települést. Emelkedik az újonnan ideköltözők száma. Az Önkormányzat feladata a pályázati lehetőségek maximális kihasználása mellett vagyonának növelése, azok állagának megőrzése, illetve fejlesztése. Cél, egy vonzó, komfortos, élhető európai szintű település megteremtése, kihasználva a kistérség adta lehetőségeket. A település belterületében a 4. sz. főútvonal és a lakóterület között, valamint a belterület keleti (Debrecen felöli) oldalán található a közel 72 ha -os területű ipartelepünk. A telepen már működő cégek között van a Curver Magyarország Kft., mely háztartási műanyagtermékeket állít elő, a Szálka 96 Kft. logisztikai központja, a Magyar Sajt Kft. olasz tulajdonú sajtgyára, valamint több kisebb helyi vállalkozás telephelye. 2015-ben az iparterület Ipari Park címet nyert.
A jövőbeli fejlesztési elképzelések: a tervezett fejlesztésekhez az Önkormányzat minden esetben tervekkel és építési engedéllyel rendelkezik. A következő képek a látványterveket ábrázolják. Az ipari cím elnyeréséhez, valamint az önkormányzat 2014-2019 évi gazdasági programjához kapcsolódva, a jövőbeni tervek között szerepel az iparterület további fejlesztése, melyhez szükséges a megfelelő infrastruktúra kialakítása. Ebes régi vágya, hogy kerékpárúttal csatlakozzon a két közeli nagyvároshoz, Hajdúszoboszlóhoz és Debrecenhez. Ebes Hajdúszoboszló viszonylatban már engedélyes tervvel is rendelkezünk.
Az 1971-ben átadott óvoda 150 férőhellyel rendelkezik. Jelenleg 164 kisgyermek gondozását látja el, elengedhetetlen az épület bővítése és korszerűsítése. Egyre nagyobb lakossági igény mutatkozik az idősgondozás iránt, ezért az önkormányzat rövid távú tervek között szerepel a Rákóczi utcán egy bentlakásos idősek otthonának létrehozása, és a szociális alapellátás fejlesztése. Szintén a Rákóczi utcán található a volt tsz iroda épülete, ahol jelenleg is több vállalkozás üzemel. Az épület elavult, korszerűtlen. Mivel nagy igény mutatkozik a lakosság részéről arra, hogy több szolgáltatást is igénybe tudjanak venni egy helyen, ezért az önkormányzat egy modern szolgáltatóház kialakítását tervezi. A szolgáltatóház, az idősek otthona és az óvoda elkészülte után, a jelenlegi épületekkel együtt–piac, orvosi rendelő, polgármesteri hivatal- egy modern, városias településközpont alakul ki.
(Az előadás anyaga a jegyzőkönyv mellékletét képezi.)

Pajna Zoltán
Láthatták, hogy Ebes felkészült a jövőbeni kihívásokra és kész terveik vannak a fejlesztésekre vonatkozóan. Bízik abban, hogy a megyei önkormányzatnak is lesz lehetősége, hogy ezeket a fejlesztéseket valamilyen formában elősegítse. 
Szintén hagyomány most már, hogy az ülés előtt egy adott hónap kronológiai eseményeiről tájékozódhatnak a Levéltár igazgatója jóvoltából. Február hónap a farsang ideje, így most a farsangi időszakkal ismerkedhetnek meg. Felkéri Szendiné dr. Orvos Erzsébetet, a Magyar Nemzeti Levéltár Hajdú-Bihar Megyei Levéltára igazgatóját, tartsa meg előadását. 

Szendiné dr. Orvos Erzsébet
Mi történt megyénkben ezer év alatt? Válogatás a februári események közül: Február hónapunk a bálok és a vidám összejövetelek időszaka. A farsang gyökerei ősidőkig nyúlnak vissza, első írásos említése 1283-ból való. Tágabb értelemben a vízkereszttől hamvasztó szerdáig terjedő időszakot jelöli, mely ünnepkör a mulatságokról, a párválasztásról és főleg a tél búcsúztatásáról szólt. Farsang idején jellegzetes ételeket fogyasztottak. A legismertebb a fánk (más néven pampuska), mely a néphit szerint varázserővel bír. A farsang megülése először a fonóházakban történt, később tájegységenként különféle szokások kapcsolódtak hozzá. 
Bár nem a megyénkben, hanem Mohács környékén, de a mai napig élő legismertebb farsangi alakoskodásunk a busójárás, mely szerepel az UNESCO szellemi örökség listáján, 2012 óta pedig hungaricumnak számít. A farsangi népszokások a Hajdúságban is éltek. Nádudvaron gyakori volt, hogy a férfiak nőnek, a nők férfinak öltöztek fel. Maskarájuk különfélék lehettek: kutyabőrből vagy szárított tökből készítették. A legtöbb házasságkötés és lakodalom a farsang időszakára esett, így a pártában maradt lányok kicsúfolása is ekkor történt.
Sajátos farsangot tartottak Polgár környékén a juhászok feleségei: férjük nélkül valamelyik háznál külön mulatoztak. Néhányan beöltöztek, bekormozták az arcukat és így táncoltak. Polgár jeles hajdúváros volt, de a Hajdúkerület 1718. február 11-én hozott határozata alapján kivált a hajdúvárosok közösségéből. Az egri káptalan földesúri alávetettségében hajdúkiváltságaik megszűntek, a város pedig egy időre elnéptelenedett. Ezzel ért véget a 110 éves hajdúvárosi korszak. A Hajdúkerület történetéhez kapcsolódik még egy nagyon fontos februári évforduló: 1838. február 1-én engedélyezte V. Ferdinánd király a Hajdúkerület pecsétjének használatát. Lényegében ezt a jelképet vette át címer formájában Hajdú vármegye is. A jelkép fontosságára utal, hogy a vármegyeháza külső és belső udvari homlokzatán, valamint az Árpád-teremben szintén megtalálható díszítőelemként.
Farsang idején „cuhárét” is több helyen tartottak a megyében. A táncosok „maskarában” jelentek meg. A tánchoz a zenét citerások, vagy cigányzenészek adták. Zsákán például hat-nyolc cigánybanda is működött. Sokszor nem is pénzért, hanem egy kis szalonnáért, kolbászért muzsikáltak, no meg egy kis borért, amit megittak. A cigányzenészek közül meg kell említeni az1808. febr. 26-án Debrecenben született Boka Károly cigányprímást. Már gyermekkorában feltűnt nagy zenei tehetségével. Fénykorát az 1840-es években élte, főleg Debrecenben szerepelt. Dalszerzőként is maradandót alkotott. Boka Bandája gyakran 20-24 tagú volt. 1846-ban Széchenyi az Aranybikában hallgatta meg játékát, a8szabadságharc alatt pedig Kossuth kedvenc muzsikusa volt. A most következő szám is az ő szerzeménye volt.
A század végén Debrecen mellett a nagyobb városokban, ahol erős és éles társadalmi megosztottság volt, az egyes társadalmi rétegek saját külön szervezetükben tartották meg ezeket a bálokat, mint például a kiegyezést követően létrejött kaszinókban.
A derecskei kaszinóban is tartottak farsangi bálokat, mely 1868. február 18-án alakult. Tagjait helyi földbirtokosok, közigazgatási, egyházi, iskolai értelmiség, továbbá néhány gazdagabb kereskedő alkotta. A zsákai „úrikaszinó” tagjai is tartottak álarcos bálokat, jelmezbe is beöltöztek. A farsanggal és más népszokással kapcsolatos emlékek elsődleges őrzői a múzeumok, bár nálunk, a levéltárban is találhatók a farsangi hagyományokkal kapcsolatos iratok, így például, a debreceni „Arany Egyszarvúhoz” címzett patika egykori tulajdonosának, Rothschnek Emil gyógyszerész leányának, Olgának gyönyörű női jelmezrajzai, melyeket az 1890-es években a debreceni bálokra szánt, s amelyekhez leírást is mellékelt.
A múzeumok közül Magyarországon a Néprajzi Múzeum után a Déri Múzeum őrzi a legjelentősebb néprajzi gyűjteményt. Építését 1926 februárjában kezdték el. A városi múzeum egyébként már 1902-ben létrejött, gyűjteményének gyarapodását 1920-ban Déri Frigyes bécsi selyemgyáros hatalmas adománya lendítette fel. (A Déri Múzeum megnyitására majd 1930-ban került sor.) A Déri Múzeum jeles igazgatója volt 1950 és 1957 között Balogh István néprajzkutató, történész, muzeológus, és levéltáros. Kutatta többek között a magyar pásztorvilág hagyományait, szokásait. De ismert politikus is volt, 1944-48 között a Nemzeti Parasztpárt politikusa: főispánja volt először Szatmár megyének, és éppen 70 évvel ezelőtt, 1946. febr. 14-én lett Hajdú vármegye főispánja. Mint az eddigiekből is látható, a megyében és Debrecenben a farsangolásnak igen régi hagyományai vannak. Nem véletlen, hogy 50 évvel ezelőtt, 1966. február 14-én útjára indították a Hajdúsági Farsang rendezvénysorozatot, mely minden évben a farsangi felvonulással kezdődött: a város fő utcáján fogaton hajtott el a karnevál hercege és hercegnője. Volt cigánybál, különböző vetélkedők, végül 20-án hajnalig tartó jelmezes farsangi bál. Nem maradtak le a programokról a vidéki városok sem. Hajdúszoboszlón birkahús ételekből, Polgáron tiszai halételekből, Hajdúböszörményben és Hajdúnánáson különféle hajdúsági ételekből tartottak bemutatót a jelmezes bál mellett.
A farsangi és más népi hagyományok megőrzése nagyon fontos feladatunk. De az is elengedhetetlen, hogy a köztudatban is fennmaradjanak, s ha kell, törvényi védelemben részesüljenek. Fontos lépésnek tekinthető ezért a Bihari-sík Tájvédelmi Körzet létesítése 1998. február 20-án, amely 33 bihari települést érintett. A védetté nyilvánítás célja a Körös-vidék kultúrtörténeti értékeinek megőrzése mellett a tájvédelmi körzet fennmaradásának biztosítása volt. A bihari térség népi hagyományainak megőrzését tűzte ki célul a Kis-Bihari Idegenforgalmi Turisztikai Egyesület is, mely 2003-ban Bakonszegen alakult. A Nagy-Sárrét szélén fekvő Bakonszeg lakói ma is megrendezik téltemető báljaikat, a dián a tavalyi plakát látható. Érdekes módon, Bakonszegen régen nem öltöztek be a báli időszakban. A farsangolás is mást jelentett náluk: a legények felültették a lányokat a szánra, fel-lehúzták őket a falu főutcáján, a gyerekek pedig jól meghógolyózták őket. A községnek két neves idegenforgalmi látványossága van, két híres költőjének lakhelye, a Bessenyei emlékház és a Nadányi kúria, melyekben különféle néprajzi tárgyak, eszközök tekinthetők meg. Egyébként mindkét költő, Bessenyei György illetve Nadányi Zoltán is februárban halt meg. Napjainkban a farsangi alakoskodások már teljesen leegyszerűsödtek, a hagyományok jó része feledésbe merült. A farsangi ünnepeken a fő hangsúly a vidám, zenés, táncos mulatságon van.
Ebesen, a mai megyegyűlés vendéglátó községében jövő héten tartanak farsangi bált. Hogy mennyiben őrzi a program a régi népi hagyományokat, nem tudom, az viszont nem kétséges számomra, hogy a község nagy szeretettel fogadja majd a rendezvényre látogató helybelieket és a távolabbról érkező vendégeket egyaránt.
(Az előadás anyaga a jegyzőkönyv mellékletét képezi.)

Pajna Zoltán
Megköszöni a színvonalas előadást. Megállapítja, hogy a Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat Közgyűlése határozatképes, mert a 24 megyei közgyűlési tagból 24 tag van jelen. Az ülést megnyitja. Javasolja a kiküldött meghívó szerint a napirend elfogadását. Megállapítja, hogy a napirendhez hozzászólás, javaslat nincs. 

Szavazásra teszi fel a napirendet, amit a közgyűlés 24 igen, 0 nem szavazattal, 0 tartózkodás mellett elfogadva a következő határozatot hozza:
10/2016. (II. 19.) MÖK határozat

A Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat Közgyűlése a 2016. február 19-ei munka ülése napirendjét a következők szerint fogadja el:

1.	A Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat 2015. évi költségvetési rendeletének módosítása 

2.	A Sportösztöndíj adományozásáról szóló szabályzat elfogadása

3.	Az ÉARFÜ által kezelt hazai decentralizált forrásokra kötött támogatási szerződés módosítása

4.	Pályázat benyújtása a TOP-5.1.1-15 kódszámú „Megyei szintű foglalkoztatási megállapodások, foglalkoztatási-gazdaságfejlesztési együttműködések” tárgyú felhívásra 

5.	Vásárszövetség létrehozására irányuló együttműködési szándéknyilatkozat jóváhagyása

6.	Tájékoztató az Interreg V-A Románia-Magyarország 2014-2020 Program végrehajtásának alakulásáról

7.	Tájékoztató a „Területi önkormányzatok nemzetközi összefogása a Tisza vízgyűjtőjén” tárgyú együttműködési megállapodás tervezetéről 

8.	Tájékoztató az Észak-Alföldi Regionális Fejlesztési Ügynökség Nkft. működését érintő kérdésekről

Különfélék

1.	napirendi pont
„A Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat 2015. évi költségvetési rendeletének módosítása”

Pajna Zoltán
A módosítás csupán technikai, hiszen az átvezetéseket tartalmazza a rendelet-tervezet. Kéri a bizottság elnökeit, ismertessék a bizottsági véleményeket.

Bizottsági vélemények
Bernáth László
A Jogi, Ügyrendi és Társadalmi Kapcsolatok Bizottsága a rendelet-tervezetet elfogadásra javasolja.

Ménes Andrea
A Fejlesztési, Tervezési és Stratégiai Bizottság az előterjesztés elfogadását javasolja.

Pajna Zoltán
Megállapítja, hogy az előterjesztéshez hozzászólás, javaslat nincs. A Pénzügyi Bizottság ülése elmaradt, ezért kéri a bizottság elnökét, hogy igyekezzenek az üléseket olyan időpontban tartani, hogy azok a képviselők is jelen tudjanak lenni, akiknek a saját településükön is képviselők. Célszerűnek tartaná, ha a bizottsági ülésekre a szerdai napon kerülne sor.

Szavazásra teszi fel a Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat 2015. évi költségvetési rendeletének módosításáról szóló rendelet-tervezetet, amit a közgyűlés 24 igen, 0 nem szavazattal, 0 tartózkodás mellett elfogadva a következő rendeletet hozza:

Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat Közgyűlésének
2/2016. (II. 23.) önkormányzati rendelete

a Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat 2015. évi költségvetéséről szóló 2/2015. (II. 2.) önkormányzati rendelet módosításáról

A Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat Közgyűlése az Alaptörvény 32. cikk (2) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az Alaptörvény 32. cikk (1) bekezdés f) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva - a Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat Közgyűlése és Szervei Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 
1/2015. (II. 2.) önkormányzati rendelet 1. mellékletében meghatározott véleményezési jogkörében eljáró, Fejlesztési, Tervezési és Stratégiai Bizottság, Jogi, Ügyrendi és Társadalmi Kapcsolatok Bizottsága, valamint a Pénzügyi Bizottság véleménye alapján -, a következőket rendeli el:
1. §

A Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat 2015. évi költségvetéséről szóló 2/2015. (II. 2.) önkormányzati rendelet (a továbbiakban: Rendelet) 1. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:

„1. §

(1)	Az önkormányzat közgyűlése az önkormányzat 2015. évi költségvetését 356.818 ezer forint költségvetési bevétellel és 460.412 ezer forint költségvetési kiadással hagyja jóvá. Megállapítja, hogy a költségvetés egyenlege 103.594 ezer forint költségvetési hiány, amelyből 103.213 ezer forint a működési költségvetési bevételek és kiadások, 381 ezer forint a felhalmozási költségvetési bevételek és kiadások egyenlege.

(2)	A költségvetési hiány finanszírozása belső forrásból, 103.594 ezer forint maradvány igénybevételével történik. A finanszírozási kiadások összege 22.640 ezer forint, amelyből 11.320 ezer forint finanszírozása belső forrásból, maradvány igénybevételével, míg 11.320 ezer forint finanszírozása az államháztartáson belüli megelőlegezéssel történik.

(3)	A költségvetés bevételi és kiadási főösszege 483.052 ezer forint. A bevételi főösszegen belül 356.818 ezer forint a költségvetési bevételi előirányzat összege, 126.234 ezer forint a finanszírozási bevétel összege. A kiadási főösszegen belül 460.412 ezer forint a költségvetési kiadási előirányzat összege, 22.640 ezer Ft a finanszírozási kiadás összege.”

2. §

(1) A Rendelet 2. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:

„(1) A megyei önkormányzat működési költségvetése:
		a)	működési költségvetési bevételek mindösszesen:	352.651 ezer forint
		b)	működési költségvetési kiadások mindösszesen:	455.864 ezer forint
		c)	működési költségvetési egyenleg (hiány):	-103.213 ezer forint	”

(2) A Rendelet 2. § (6)–(7) bekezdései helyébe a következő rendelkezések lépnek:

„(6) A közgyűlés a Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzati Hivatal részére 180.048 ezer forint irányító szervi támogatást (intézményfinanszírozást) biztosít.
(7)  A közgyűlés a 2015. évi költségvetésben 82.485 ezer forint általános tartalékot különít el.”

3. §

A Rendelet 3. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:

„(1) A közgyűlés az önkormányzat hivatalának 2015. évi bevételeit összesen 200.726 ezer forintban, kiadásait összesen 200.726 ezer forintban határozza meg a 3. a. melléklet szerint.”

4. §

A Rendelet 1.a., 2.a., 3.a. melléklete helyébe, e rendelet 1.a., 2.a., 3.a. melléklete lép.

5. §

E rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.

Dr. Dobi Csaba 	Pajna Zoltán 	
jegyző	a megyei közgyűlés elnöke	

2.	napirendi pont
„A Sportösztöndíj adományozásáról szóló szabályzat elfogadása”

Pajna Zoltán
Kéri a bizottság elnökét, ismertesse a bizottsági véleményt.

Bizottsági vélemény

Bernáth László
A Jogi, Ügyrendi és Társadalmi Kapcsolatok Bizottsága az előterjesztést elfogadásra javasolja.

Hozzászólás
Gyula Ferencné
Megköszöni az előterjesztés előkészítőinek a munkáját, mivel a szabályzatban új elemként jelenik meg, hogy a díjazottak a korábbitól eltérően a teljes összeg felett rendelkezhetnek, mivel támogatási szerződés alapján kell a támogatással elszámolniuk, az nem juttatásként kerül kifizetésre. Ez azt jelenti, hogy a sportösztöndíjasok részére a megítélt teljes összeg rendelkezésre áll, így a sporttevékenységüket jobban tudják segíteni.

Pajna Zoltán
Megállapítja, hogy az előterjesztéshez további hozzászólás, javaslat nincs.

Szavazásra teszi fel a Sportösztöndíj adományozásáról szóló szabályzat elfogadásáról szóló határozati javaslatot, amit a közgyűlés 24 igen, 0 nem szavazattal, 0 tartózkodás mellett elfogadva a következő határozatot hozza:

11/2016. (II. 19.) MÖK határozat

A Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat Közgyűlése, figyelemmel a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 107. §-ára 

1./ elfogadja a Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat Sportösztöndíjának pályázati feltételeiről és odaítéléséről szóló Szabályzatát, egyidejűleg hatályon kívül helyezi a 27/2015. (II. 20.) MÖK határozatát.

2./ A közgyűlés felkéri elnökét a 2016. évi pályázat kiírására. 

Végrehajtásért felelős:	Pajna Zoltán, a megyei közgyűlés elnöke
Határidő:			2016. március 4.

11/2016. (II. 19.) MÖK határozat melléklete

SZABÁLYZAT
a Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat Sportösztöndíjának 
pályázati feltételeiről és odaítélésének szabályairól

I. Sportösztöndíj adományozásának feltételei

Támogatásban részesíthető az a pályázó, aki felsőoktatási intézményben nappali vagy levelező tagozaton tanulmányokat folytat, magyar állampolgárságú, Hajdú-Bihar megyei sportszervezet leigazolt sportolója és Hajdú-Bihar megyei érvényes lakcímmel rendelkezik. 
A pályázat elnyerésének további feltétele, hogy a pályázó sporteredményeiben, valamint tanulmányi eredményeiben a következő feltételeknek megfeleljen:
•	Olimpiai sportágban, országos sportági szakszövetség által igazolt I. osztályú minősítésű sportoló,
•	Az ösztöndíj folyósítása szempontjából figyelembe vehető időszakban a tanulmányi eredménye 3,51 vagy annál magasabb tanulmányi átlag.

II. A pályázati eljárás szabályai
A pályázatok kiírására az éves költségvetés elfogadását követően kerül sor. A pályázatokat egyénileg kell benyújtani. 
A pályázathoz csatolni kell:
•	a felsőoktatási intézmény által kiadott aktív hallgatói jogviszonyról szóló igazolást,
•	a pályázati felhívás megjelenését megelőző utolsó lezárt tanulmányi félévet tanúsító, oktatási intézmény által kiadott hitelesített igazolást,
•	igazolást arról, hogy a pályázó Hajdú-Bihar megyei sportszervezet leigazolt sportolója, 
•	az országos sportági szakszövetség minősítő igazolását, 
•	a pályázat benyújtását megelőző év sporteredményeit igazoló dokumentumokat,
•	Hajdú-Bihar megyei lakcím igazolását.

III. A Sportösztöndíj odaítélésének szabályai

1.	A Sportösztöndíjról való döntés rendje

A Sportösztöndíjat a Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat Közgyűlése adományozza, évente legfeljebb 10 fő részére. A pályázat kiírásáról a megyei közgyűlés elnöke gondoskodik. A pályázatok elbírálását az erre a célra felállított Munkacsoport végzi. A támogatottak számára és a támogatás mértékére a Munkacsoport tesz javaslatot. Az ösztöndíjban részesülő pályázók között az előirányzat arányosan kerül felosztásra.

2.	A Munkacsoport tagjai
•	A munkacsoport vezetője: Tasi Sándor, a megyei közgyűlés alelnöke
•	A munkacsoport tagjai: 
•	a Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat Közgyűlése Jogi, Ügyrendi és Társadalmi Kapcsolatok Bizottsága elnöke,
•	az önkormányzati hivatal Jogi és Koordinációs Osztály vezetői feladatait ellátó aljegyző,
•	a Debreceni Egyetem által delegált személy.

3.	A pályázat elbírálásának szempontjai:

A Munkacsoport tartalmi és formai szempontok szerint ellenőrzi a pályázatokat (a pályázó az adományozás feltételeinek megfelel-e, a pályázathoz csatolandó dokumentumok hiánytalanul megvannak-e), ezt követően a pályázók között rangsort állít fel. Amennyiben több pályázó is megfelel a pályázati feltételeknek, közöttük a sorrendet a pályázatban szereplő sporteredmények, illetve az elért tanulmányi eredmények alapján határozza meg.
A jogosultsági feltételek fennállását a Munkacsoport a második lezárt tanulmányi félévet tanúsító, oktatási intézmény által kiadott hitelesített igazolás alapján minden év augusztus 31-ig ellenőrzi, a feltételek nem teljesülése esetén megállapítja a támogatás megszűnését.
Amennyiben a második félévre vonatkozóan valamelyik pályázó jogosultsága megszűnik, úgy helyére a sorrendben következő pályázó kerül. Abban az esetben, ha soron következő pályázó nincs, az így fennmaradó támogatási összeg a többi támogatott pályázó között kerül egyenlő arányban felosztásra.

4.	A Sportösztöndíj finanszírozási, folyósítási rendje

A megyei közgyűlés az éves költségvetésében határozza meg a Sportösztöndíj adományozásához felhasználható előirányzat összegét. 
A nyertes pályázóval az önkormányzat támogatási szerződést köt. 
Az ösztöndíj két részletben, utófinanszírozás keretében kerül kifizetésre. A pályázó a támogatás felhasználásáról a támogatási szerződésben meghatározott ideig és módon köteles elszámolni. Az ösztöndíj többször is elnyerhető. 

IV. Egyéb rendelkezések

A határidőn túl beérkezett, formailag hibás pályázatokat a munkacsoport nem értékeli. 

Az ösztöndíjat elnyert hallgató, amennyiben hallgatói jogviszonyában változás áll be (hallgatói jogviszonya megváltozik, vagy szünetel, illetve sporttevékenységét vagy a versenyzést az ösztöndíj folyósítása szempontjából figyelembe vehető időtartam alatt megszünteti, vagy bármilyen okból szünetelteti), köteles a változásról nyolc napon belül írásban tájékoztatni a közgyűlés elnökét.

V. Záró rendelkezések

Ez a szabályzat 2016. március 1. napján lép hatályba.

3.	napirendi pont
„Az ÉARFÜ által kezelt hazai decentralizált forrásokra kötött támogatási szerződés módosítása”

Pajna Zoltán
Igen régi, 2004-es támogatási szerződésről van szó, de az ehhez kapcsolódó jogkörök a megyei önkormányzatnál maradtak, így a fennálló jogi problémát a közgyűlésnek kezelnie kell. A szándékuk az, hogy a vállalkozásokat továbbra is segítsék, ezért arra tesz javaslatot, hogy a részletekben történő visszafizetéshez járuljon hozzá a közgyűlés annak érdekében, hogy a vállalkozás az állam felé teljesíteni tudja a visszafizetési kötelezettségét. Kéri a közgyűlés tagjait, tegyék meg hozzászólásaikat. 

Bizottsági vélemény
Ménes Andrea
A Fejlesztési, Tervezési és Stratégiai Bizottság az előterjesztés elfogadását javasolja. 

Pajna Zoltán
Megállapítja, hogy további hozzászólás, javaslat nincs.

Szavazásra teszi fel az ÉARFÜ által kezelt hazai decentralizált forrásokra kötött támogatási szerződés módosításáról szóló határozati javaslatot, amit a közgyűlés 24 igen, 0 nem szavazattal, 0 tartózkodás mellett elfogadva a következő határozatot hozza:

12/2016. (II. 19.) MÖK határozat

A Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat Közgyűlése a 2008. évi terület- és régiófejlesztési célelőirányzat felhasználásának részletes szabályairól szóló 148/2008. (V. 26.) Korm. rendelet 2. § s), valamint 31. § (1) pontja alapján, figyelemmel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 15. § (2) bekezdésére, mint az Észak-Alföldi Regionális Fejlesztési Tanácsnak a területfejlesztésről és területrendezésről szóló 1996. évi XXI. törvény 28. § szerinti jogutódja 

1./ hozzájárul ahhoz, hogy a TTFC/EA/0900018/2003. számú szerződés Dologi kötelezettje, az Észak-Alföldi Regionális Fejlesztési Tanáccsal kötött TTFC/EA/0900018/2003. számú szerződés, valamint a 967/2005. (IX. 9.) ÉARFT számú határozat alapján fennálló összesen 5.951.907 Ft tartozását, melyből:
-	a tőke:				5.945.020 Ft,-
-	a kamat:				       6.887 Ft,-
2016. március 10. napjától kezdődően 12 havi részletben fizesse meg.

A fizetési megállapodás főbb elemei:
•	Az első részlet esedékessége: 2016. március 10.
•	A fennmaradó részletek 2016. április 10. napjától 2017. február 10. napjáig minden hónap 
10. napjáig esedékesek. 
•	A havi részlet összege az első 11 hónapban: 500 000 Ft.
•	A 12. havi részlet összege: 451 907 Ft.
•	A késedelem időtartamára a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény 6:48. § (2) bekezdése szerinti – a naptári félév első napján érvényes - késedelmi kamat kerül felszámításra. 
•	Amennyiben a jelzálog-kötelezett a megállapodásban foglalt egy havi részletfizetéssel elmarad, a részletfizetési megállapodást fel kell mondani, és további kérelem esetén sem engedélyezhető részletfizetés.
•	A Derecske 036 hrsz-ú ingatlanra a Miniszterelnöki Hivatal javára 13.500.000 Ft. erejéig bejegyzett jelzálogjog nem törölhető mindaddig, amíg a teljes tartozás kamatával együtt nem kerül kifizetésre.
•	Amennyiben harmadik fél végrehajtást kezdeményez az ingatlanra, a fennálló tartozás egy összegben fizetendő meg, az eljárás kezdeményezésétől számított 8 napon belül. Ennek elmaradása esetén a végrehajtási eljárásba be kell kapcsolódni és a követelést érvényesíteni kell.

2./ A közgyűlés felhatalmazza elnökét a részletfizetés fenti feltételeit rögzítő fizetési megállapodás megkötésére.

3./ A közgyűlés felkéri elnökét, hogy a közgyűlés határozatát a Magyar Államkincstár EU Támogatási Főosztály Felülvizsgálati Osztálya részére küldje meg.

Végrehajtásért felelős: 	Pajna Zoltán, a megyei közgyűlés elnöke
Határidő:			azonnal

4.	napirendi pont
„Pályázat benyújtása a TOP-5.1.1-15 kódszámú „Megyei szintű foglalkoztatási megállapodások, foglalkoztatási-gazdaságfejlesztési együttműködések” tárgyú felhívásra”
Pajna Zoltán
A napokban volt egy rendezvény, melyen a megyei jogú városok szövetsége, a megyei önkormányzatok szövetsége, illetve az irányító hatóságok képviselői vettek részt. A megbeszélésen elhangzott, hogy nagyon fontos, hogy a hátrányos helyzetű álláskeresőknek a munkához való jutását kezeljék. Arra tettek javaslatot, hogy ne csak a hátrányos helyzetű álláskeresőket segítsék, hanem minden álláskeresőt, ezért indokolt a foglalkoztatottak körét kibővíteni, valamint arra tettek javaslatot, hogy a pályázatok késői megjelenése miatt ne két részletben, hanem egyben kerüljenek a források lehívásra. Ez valamivel több, mint 1, 2 Mrd Ft és ennek kb. a 70 %-a a kormányhivatalon keresztül fog eljutni a támogatottak részére képzési támogatás, illetve a vállalkozásoknál foglalkoztatottak bértámogatása formájában. A források legmegfelelőbb elosztása céljából el kell készíteniük egy olyan felmérést, mely megyei szinten megmutatja, hogy a 22 ezer vállalkozás szintjén milyen foglalkoztatási igények merülnek fel. Ezt követően a kormányhivatallal együttműködve fel kell mérniük, hogy a regisztrált álláskeresőknek milyen képzettségük van. Elsődleges céljuk azoknak a vállalkozásoknak a bérjellegű támogatása, akik kiképzik a munkaerőt a vállalkozáson belül. A programban 2666 fő vesz részt, fontos, hogy a vállalkozások is tisztában legyenek azzal, hogy ez a munkaerő milyen képzettséggel kapcsolódik be a programba. Ezt követően kerülhet kialakításra a foglalkoztatáspolitikai, gazdaságfejlesztési stratégia. Eddig ilyen nem készült és azért is tartja fontosnak, mert ebben tud megjelenni a megye településeinek, valamint az iparterületeknek az igénye, illetve az, hogy milyen képzettségű munkaerő áll rendelkezésre. Ha a befektető piacon jelen kívánnak lenni, ahhoz ezt a három területet egyben kell kezelniük. Mind a 22 ezer vállalkozást meg fogják keresni, a részükre kiküldött adatlap feltöltésére egy informatikai felületet hoznak majd létre. Bízik benne, hogy minél többen fognak élni ezzel a lehetőséggel. Ahhoz, hogy a munkaerő piaci igényeknek megfelelő képzést kapjon valaki, ezt a lehetőséget biztosítaniuk kell. Debrecen Megyei Jogú Város Önkormányzatával is együtt kell ebben működniük, hiszen nekik is 2000 főt kell bevonniuk a foglalkoztatási paktumba. Céljuk, hogy a program széleskörű legyen és ne csak a hátrányos helyzetben lévőket segítsék. Ezért törekednek más pályázati források bevonására is. A pályázattal kapcsolatosan több tisztázandó kérdés is felmerült, míg a beadási határidő március 17-e, ezért kéri a határozati javaslatban szereplő dátum módosítását május 31-re, hogy a pályázat későbbiekben történő benyújtásának se legyen akadálya, amennyiben a beadási határidő meghosszabbításra kerül. 

Bizottsági vélemény 

Ménes Andrea
A Fejlesztési, Tervezési és Stratégiai Bizottság az előterjesztés elfogadását javasolja. Kiemeli annak fontosságát, hogy egy alapos, előkészítő munkára van szükség, ezért támogatja a határidő módosítását, hogy elegendő idő álljon az előkészítésre. Az elmúlt időszak tapasztalatai azt mutatják, hogy az átképzések nem voltak szinkronban a helyi munkaerő igényekkel. A foglalkoztatási paktum éppen ezt az ellentmondást igyekszik feloldani. Örül annak, hogy munkaerőpiac barát gondolkodás kezdődött el és bízik abban, hogy a települések is „hadba állnak”. Azt is nagyon jó kezdeményezésnek tartja, hogy a vállalkozók is bekapcsolódhatnak a munkaerő képzésébe, hiszen jelenleg az a gyakorlat, hogy a képzésekről úgy kerülnek ki az emberek, hogy azzal a munkaerőpiacon nem tudnak helyt állni.  

Pajna Zoltán
Megállapítja, hogy további hozzászólás, javaslat nincs. Javasolja a határozati javaslat elfogadását a május 31-ei határidővel. 

Szavazásra teszi fel a TOP-5.1.1-15 kódszámú „Megyei szintű foglalkoztatási megállapodások, foglalkoztatási-gazdaságfejlesztési együttműködések” tárgyú pályázat benyújtásáról szóló határozati javaslatot -2016. május 31-ei határidővel-, amit a közgyűlés 24 igen, 0 nem szavazattal, 0 tartózkodás mellett elfogadva a következő határozatot hozza:

13/2016. (II. 19.) MÖK határozat

A Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat Közgyűlése a területfejlesztésről és területrendezésről szóló 1996. évi XXI. törvény 11. § bg) pontja alapján, figyelemmel a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 107. §-ára 

1./ a Terület- és településfejlesztési Operatív Program keretében kiírt „Megyei szintű foglalkoztatási megállapodások, foglalkoztatási-gazdaságfejlesztési együttműködések” című, TOP-5.1.1-15 kódszámú pályázati felhívásra támogatási kérelmet nyújt be.

2./ A közgyűlés felkéri elnökét, hogy az 1./ pontban foglalt pályázati kérelem benyújtásáról gondoskodjon.

Végrehajtásért felelős:	Pajna Zoltán, a megyei közgyűlés elnöke
Határidő:			2016. május 31.

5.	napirendi pont
„Vásárszövetség létrehozására irányuló együttműködési szándéknyilatkozat jóváhagyása”

Pajna Zoltán
A helyi termékeknek egyfajta piaci lehetőséget szeretnének biztosítani a kezdeményezéssel, melyben határon innen és határon túli települések fejezték ki együttműködési szándékukat. Ez által a kézműves termékek egységes megjelenésének kiépítését is célul tűzték ki többek között. Márciusban az idegenforgalmi vásár keretében négy település együttesen fog megjelenni, de a későbbiekben bárki csatlakozhat a kezdeményezéshez. Véleménye szerint a települések együttesen sokkal hatékonyabbak tudnak lenni, mert adott esetben külön-külön nem, de együttesen meg tudnak felelni egy-egy indikátornak. A közelmúltban elsőként Derecskén megrendezésre került vásár nagyon sikeres volt, ezért is fontos, hogy koncentráltan jelenjenek meg egy-egy rendezvényen. Kéri az előterjesztésért felelős alelnököt, tegye meg szóbeli kiegészítését. 

11.11 –kor Tóth József elhagyja az üléstermet, így a jelen lévő közgyűlési tagok száma: 23 fő

Bulcsu László
Céljuk, hogy a termelők területi elv alapján legyenek képviselve a szövetségben. Vannak korábbról jó kezdeményezések, pl. Nánási portéka, Hadházi portéka stb. Céljuk a termelők megerősítése, hogy a vásárokra hálózatszerűen juthassanak el. Az a kezdeményezés, hogy helyi termékeket bevigyenek a nagy áruházláncokba, megbukott, ezért gondolják azt, hogy a helyi termelők leginkább a hagyományos vásárokon tudnak találkozni a vásárlókkal. Ez azonban jelentős előkészítő munkát igényel, melyben várhatóan a Debreceni Agrártudományi Egyetem segítségükre lesz. Távlati terveik között szerepel még a Hídtól-Hídig program is, mely az érintett térség településeinek termékeit ölelné fel. 

Mohácsi László
Nagyon örül a kezdeményezésnek, hiszen az illeszkedik a Jobbik nemzetmentő missziójához. Az előterjesztésben a következők szerepelnek: „A Vásárszövetség létrehozásával a megyei önkormányzat célja, hogy a magas minőségű, kézműves termékeik rendszeres bemutatásával támogassa azon hajdúsági, bihari és érmelléki települések összefogását, amelyek egykor egységes gazdasági övezethez tartoztak a Kárpát-medencében.” Nem csak gazdaságilag volt egységes a Kárpát-medence, hanem lelki, szellemi, erkölcsi, kulturális, hitbéli szempontból is. Trianon ezt az egységet megbontotta. Amikor az öt határon túli település névsorát olvasta, rájuk így tekintenek: „határok felett, határtalan szeretettel”. Bihardiószegen 1940. szeptember 6-án Horthy Miklós kormányzó kitűzte a magyar zászlót és ahol azt kitűzik, oda a hit, remény, szeretet, boldogság költözik be. Ezek a települések most újra megélhetik, hogy az anyaország nyitott feléjük és ennek komoly lelki töltésű üzenete van. Érmihályfalván a májusi „Nyíló akác” kulturális fesztiválon sok hajdú-bihari lakos is részt vesz. Milyen boldogok lehetnek most ezek a települések, akik adták többek között: Neumann Jánost, Arany Jánost, Zilahy Lajost stb. Magyar emberekről van szó és jó elmondani, hogy ezeknek a településeknek a vezetői milyen boldogan élik meg ezt a lehetőséget. Ezt a missziót folytatni kell, hiszen turisztikai jelentősége is van, mert egy kultúrához tartoznak és egy vérből valóak. Idéz: „Mert minden nemes magyar, kinek lelke tiszta. Ősi országunkat együtt vesszük vissza.” A visszavételnek ez a kezdeményezés is egy formája. Minden ilyen kezdeményezést örömmel támogat a Jobbik képviselő csoport.

Bódi Judit
Megkérdezi, azok a települések, akik most szereznek információt a szövetség létrehozásáról, azoknak lesz-e lehetőségük a későbbiekben a csatlakozásra.

Pajna Zoltán
Természetesen nyitottak a csatlakozásra. Megállapítja, hogy további hozzászólás, javaslat nincs.

Szavazásra teszi fel a Vásárszövetség létrehozására irányuló együttműködési szándéknyilatkozat jóváhagyásáról szóló határozati javaslatot, amit a közgyűlés 23 igen, 0 nem szavazattal, 0 tartózkodás mellett elfogadva a következő határozatot hozza:

14/2016. (II. 19.) MÖK határozat

A Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat Közgyűlése a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 42. § 6. pontja alapján 

1./ jóváhagyja a közreműködő önkormányzatok és a Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat között aláírásra került Vásárszövetség létrehozására irányuló együttműködési szándéknyilatkozatot a melléklet szerint.

2./ A közgyűlés felkéri elnökét az 1./ pontban meghatározott együttműködési szándéknyilatkozat végrehajtásával kapcsolatosan szükséges intézkedések megtételére.

Végrehajtásért felelős:	Pajna Zoltán, a megyei közgyűlés elnöke
Határidő:			folyamatosan

14/2016. (II. 19.) MÖK határozat melléklete

EGYÜTTMŰKÖDÉSI SZÁNDÉKNYILATKOZAT
Amely létrejött
Bihardiószeg Község Önkormányzata (417235 Bihardiószeg-Románia, Livezilor u. 32., képviseli: Mados Attila polgármester);
Biharkeresztes Város Önkormányzata (4110 Biharkeresztes-Magyarország, Széchenyi u. 57., képviseli: Barabás Ferenc polgármester);
Debrecen Megyei Jogú Város Önkormányzata (4024 Debrecen – Magyarország, Piac u. 20., képviseli: Papp László polgármester);
Derecske Város Önkormányzata (4130 Derecske – Magyarország, Köztársaság út 87., képviseli: Bakó István polgármester);
Érmihályfalva Város Önkormányzata (415700 Érmihályfalva – Románia, Calea Revolutiei 2., képviseli: Nyakó József polgármester);
Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat (4024 Debrecen – Magyarország, Piac u. 54., képviseli: Pajna Zoltán, a közgyűlés elnöke); 
Hajdúböszörmény Város Önkormányzata (4220 Hajdúböszörmény – Magyarország, Bocskai tér 1., képviseli: Kiss Attila polgármester);
Hajdúhadház Város Önkormányzata (4242 Hajdúhadház – Magyarország, Bocskai tér 1., képviseli: Csáfordi Dénes polgármester);
Hajdúnánás Város Önkormányzata (4080 Hajdúnánás – Magyarország, Köztársaság tér 1., képviseli: Szólláth Tibor polgármester);
Hajdúsámson Város Önkormányzata (4251 Hajdúsámson – Magyarország, Szabadság tér 5., képviseli: Antal Szabolcs polgármester);
Kaba Város Önkormányzata (4183 Kaba – Magyarország, Szabadság tér 1., képviseli: Szegi Emma polgármester);
Komádi Városi Önkormányzat (4138 Komádi – Magyarország, Hősök tere 4., képviseli: Tóth Ferenc polgármester);
Margitta Megyei Jogú Város Önkormányzata (415300 Margitta – Románia, Calea Republicii 1., képviseli: Pocsaly Zoltán polgármester);
Nagyszalonta Város Önkormányzata (415500 Nagyszalonta – Románia, Republicii u. 1., képviseli: Török László polgármester);
Nyíradony Város Önkormányzata (4254 Nyíradony – Magyarország, Árpád tér 1., képviseli: Kondásné Erdei Mária polgármester);
Székelyhíd Város Önkormányzata (417435 Székelyhíd – Románia, Szabadság u. 1., képviseli: Béres Csaba polgármester); 
- a továbbiakban együtt: Felek - között alulírott helyen és időben, az alábbi feltételek szerint: 
1./ Felek rögzítik, hogy a Kárpát-medence népei változatos történelmi múlttal, sajátos fejlődéstörténettel és ebből adódó kivételesen gazdag kulturális és szellemi örökséggel, hagyományokkal rendelkeznek.

2./ Felismerik és hangsúlyozzák, hogy a térség kulturális és szellemi örökségének egyik rendkívül fontos eleme a hagyományos, vidéki életvitel és gondolkodásmód, gazdálkodás, valamint az azokhoz kötődő egyedi helyszínek, mesterségek, népművészeti tárgyak, szokások, termékek széles köre.

3./ Felek kinyilvánítják azon meggyőződésüket, hogy a hagyományos, vidéki életvitel, gondolkodásmód és az azzal összefüggő kulturális, gasztronómiai, művészeti elemek múltunk és jelenünk elvitathatatlan és pótolhatatlan forrásai, mentalitásunk és összetartozásunk meghatározó alapkövei.

4./ Felek kijelentik, hogy ennek az örökségnek a megőrzése elengedhetetlen a globalizáció által determinált, folyamatosan változó társadalmi és gazdasági környezetben, saját önazonosságunk, identitásunk megtartásában.

5./ Felek megállapítják, hogy ezen kivételesen sokszínű és gazdag örökség megőrzésének egyik módja a vidéki közösségek erősítése, a vidéki gazdálkodás alapjainak biztosítása, a vidéki kultúra és gondolkodásmód, a népi örökség megismertetése, népszerűsítése.

6./ Felek mindezen célok és elismerések által vezérelve, kinyilvánítják azon szándékukat, hogy lehetőségeikhez és képességeikhez mérten mindent meg kívánnak tenni azért, hogy ez a kulturális és gazdasági örökség, a szülőföld megtartó erejének növelésével, a jövő nemzedékei által is megismerhető és felismerhető legyen, identitásuk meghatározásában meghatározó szerepet töltsön be.

7./ Mindezek alapján, Felek kifejezik együttműködési szándékukat Vásárszövetség létrehozása érdekében, melynek célja fentiekkel összhangban az egyedi, kiváló minőségű, Hajdú-Bihari, illetve Bihari vidéki gazdálkodásból származó élelmiszerek, termékek, a hagyományos népi kultúra, mesterségek, kézművesség elemeinek felkutatása, kataszterének létrehozása, széles közönség elé tárása, azok számára értékesítési lehetőség biztosítása.

8./ Felek kinyilvánítják azon szándékukat, hogy meglévő erőforrásaikat összehangolják és megvizsgálják, megkeresik azokat a lehetőségeket, amelyek révén a Vásárszövetség hatékony módon, fenti célokkal összhangban és hagyományt teremtő jelleggel jöhet létre.

9./ Felek kijelentik, hogy céljuk megvalósítása érdekében egymással folyamatosan egyeztetnek, egymás számára biztosítják a tapasztalatcsere lehetőségét, párbeszédet folytatnak a témában jártas szakemberekkel, felkutatják a releváns fejlesztési, pályázati forrásokat.

10./ Felek megállapodnak abban, hogy céljaik mielőbbi elérése, erőfeszítéseik összehangolása és hatékonyabbá tétele érdekében együttműködésük részletes kereteit, feltételeit külön megállapodásban is rögzíteni kívánják. 

11./ Felek arra törekednek, hogy az Európai Unió határmenti közösségi együttműködési kereteivel összhangban és azok támogatásával, együtt tervezzék és készítsék elő, utóbb pedig valósítsák meg a térség gazdasági integrációját és váljanak ez által is még versenyképesebbé. Ez irányú együttműködésüket Felek külön megállapodásokban is rögzíteni kívánják. 

Derecske, 2016. február 6.

………………………….
Bihardiószeg	
………………………….
Biharkeresztes	

………………………….
Debrecen	
………………………….
Derecske	

………………………….
Érmihályfalva	
………………………….
Hajdú-Bihar Megye	

………………………….
Hajdúböszörmény	
………………………….
Hajdúhadház	

………………………….
Hajdúnánás	
………………………….
Hajdúsámson	

………………………….
Margitta	
………………………….
Kaba	

………………………….
Komádi	
………………………….
Nagyszalonta	

………………………….
Nyíradony	
.……………………….
Székelyhíd	

6.	napirendi pont

„Tájékoztató az Interreg V-A Románia-Magyarország 2014-2020 Program végrehajtásának alakulásáról”

Pajna Zoltán
Minden település polgármesteréhez eljuttatták a tájékoztatót. Ez egy jó lehetőség arra is, hogy erősítsék a határ menti kapcsolataikat, a határon átnyúló fejlesztéseket. Bízik abban, hogy a pályázatokat kiválasztó monitoring bizottság mielőbb fel tud állni. Törekednek arra és ezt az irányító hatóság figyelmébe is ajánlják, hogy az értékelő rendszert a legszűkebbre vegyék, a hatékony pályázati elbírálás szempontjából. Kéri a közgyűlés tagjait tegyék meg hozzászólásaikat. Megállapítja, hogy további hozzászólás, javaslat nincs.

Bizottsági vélemény 

Ménes Andrea
A Fejlesztési, Tervezési és Stratégiai Bizottság az előterjesztés elfogadását javasolja. Az előterjesztésből látható, hogy az 5%-os önrész nagyon kedvező és mindenképpen érdemes kihasználni ezeket a lehetőségeket. Felhívja a figyelmet arra, hogy a projektötleteket február 28-ig lehet megtenni, kéri a közgyűlés tagjait, segítsék a megyei önkormányzat ez irányú munkáját.

Pajna Zoltán
Megállapítja, hogy további hozzászólás, javaslat nincs.

Szavazásra teszi fel az Interreg V-A Románia-Magyarország 2014-2020 Program végrehajtásának alakulásáról szóló tájékoztató elfogadásáról szóló határozati javaslatot, amit a közgyűlés 23 igen, 0 nem szavazattal, 0 tartózkodás mellett elfogadva a következő határozatot hozza:

15/2016. (II. 19.) MÖK határozat

A Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat Közgyűlése a Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat Közgyűlése és Szervei Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 1/2015. (II. 2.) önkormányzati rendelet 18. § (1) bekezdés c) pontjára, valamint a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 107. §-ára figyelemmel 

az Interreg V-A Románia-Magyarország 2014-2020 Program végrehajtásának alakulásáról szóló tájékoztatót tudomásul veszi.

7.	napirendi pont
„Tájékoztató a „Területi önkormányzatok nemzetközi összefogása a Tisza vízgyűjtőjén” tárgyú együttműködési megállapodás tervezetéről”

Pajna Zoltán
A programrégió létrehozásának célja, hogy további forrásokat szerezzen a Tisza-menti térség fejlesztése vonatkozásában, ami nem lesz egyszerű feladat, de mindenképpen meg kell próbálni. A program motorja Jász-Nagykun-Szolnok megye. Kéri a közgyűlés tagjait tegyék meg hozzászólásaikat. Megállapítja, hogy további hozzászólás, javaslat nincs.

Bizottsági vélemény 
Ménes Andrea
A Fejlesztési, Tervezési és Stratégiai Bizottság az előterjesztés elfogadását javasolja. Egyetértenek azzal, hogy a konkrét projektötletek nélküli változatot támogassa a közgyűlés. 
Pajna Zoltán
Megállapítja, hogy hozzászólás, javaslat nincs.

Szavazásra teszi fel Területi önkormányzatok nemzetközi összefogása a Tisza vízgyűjtőjén” tárgyú együttműködési megállapodás tervezetéről szóló tájékoztató elfogadásáról szóló határozati javaslatot, amit a közgyűlés 23 igen, 0 nem szavazattal, 0 tartózkodás mellett elfogadva a következő határozatot hozza:

16/2016. (II. 19.) MÖK határozat

A Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat Közgyűlése a Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat Közgyűlése és Szervei Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 1/2015. (II. 2.) önkormányzati rendelet 18. § (1) bekezdés c) pontja alapján 

1./ a „Területi önkormányzatok nemzetközi összefogása a Tisza vízgyűjtő területén” tárgyú együttműködési megállapodás tervezetéről szóló tájékoztatót elfogadja. 

2./ Javasolja, hogy az együttműködési megállapodás tervezet további kidolgozásának alapjául a tartalmában általánosabb, konkrét projektötletek megnevezését mellőző változat szolgáljon.

3./ A közgyűlés felkéri a megyei közgyűlés elnökét az 1./ pontban meghatározott együttműködési szándéknyilatkozat előkészítésével kapcsolatosan szükséges intézkedések megtételére.
Végrehajtásért felelős:	Pajna Zoltán, a megyei közgyűlés elnöke
Határidő:			folyamatos

8.	napirendi pont
„Tájékoztató az Észak-Alföldi Regionális Fejlesztési Ügynökség Nkft. működését érintő kérdésekről”

Pajna Zoltán
Az ügynökség kiemelkedő munkát végzett, a forrásokat megfelelően tudta lehívni. Az ügynökség megszüntetés alatt áll, mivel csak 2016. március 31-ig biztosított a finanszírozása. A másik két érintett megye úgy nyilatkozott, hogy nem kívánja a társaságot tovább működtetni, így most arról kell dönteniük, mi legyen a társaság további sorsa. Felmérték az ingóságokat, melyről érték becslés is készült és ezeket az ingóságokat úgy kívánják értékesíteni, hogy a társaság jogi és pénzügyi zárásához szükséges forrást is fedezze. A március végéig rendelkezésre álló forrás elegendő, az épület bérleti díjának csökkentéséből 17 M Ft megtakarítás keletkezett és ez azért is fontos, mert a megyei önkormányzatnak nincs erre a célra forrása. Bízik benne, hogy azzal a gondos munkával, melyet a társaság igazgatója is képvisel, sikeresen tudják a lezárási folyamatot elvégezni. Kéri a közgyűlés tagjait tegyék meg hozzászólásaikat. Megállapítja, hogy hozzászólás, javaslat nincs.
Szavazásra teszi fel az Észak-Alföldi Regionális Fejlesztési Ügynökség Nkft. működését érintő kérdésekről szóló tájékoztató elfogadásáról szóló határozati javaslatot, amit a közgyűlés 23 igen, 0 nem szavazattal, 0 tartózkodás mellett elfogadva a következő határozatot hozza:

17/2016. (II. 19.) MÖK határozat

A Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat Közgyűlése a területfejlesztésről és a területrendezésről szóló 1996. évi XXI. törvény 29. § (2)-(3) bekezdése alapján – mint az ÉARFÜ Észak-Alföldi Regionális Fejlesztési Ügynökség Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság (székhelye: 4025 Debrecen, Széchenyi utca 31.; cégjegyzékszáma: 09-09-016929) egyik tulajdonosa -, figyelemmel a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény 3:109. § (2) bekezdésére, 3:189.§ (1)-(2) bekezdéseire, a 2006. évi V. törvény 98. § (1) bekezdésére, valamint a Társasági Szerződésnek a kizárólagos taggyűlési hatásköröket rögzítő II. fejezet 1.2. j) pontjára, a Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat Közgyűlése és Szervei Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 1/2015. (II. 2.) önkormányzati rendelet 5. § c) pontja, valamint 18. § (1) bekezdés c) pontja alapján

1./ az Észak-Alföldi Regionális Fejlesztési Ügynökség Nkft. működését érintő kérdésekről szóló tájékoztatót elfogadja.

2./ Módosítja a 171/2015. (XII. 15.) MÖK határozat 2./ pontját az alábbiak szerint:

„2./ Az 1./ pontban foglalt döntésre figyelemmel, felhatalmazza a közgyűlés elnökét az ÉARFÜ Nonprofit Kft. taggyűlésén a társaság végelszámolással történő megszüntetésével kapcsolatos tulajdonosi döntések meghozatalára, azzal, hogy a végelszámolás alakulásáról, a Társaság helyzetéről a közgyűlést rendszeresen tájékoztassa. 

Végrehajtásért felelős:	Pajna Zoltán, a megyei közgyűlés elnöke
Határidő:			2016. június 30.”

Különfélék
Bernáth László
Tájékoztatja a közgyűlést, hogy valamennyi képviselő a megadott határideig eleget tett a vagyon nyilatkozattételi kötelezettségének, valamint a Jogi, Ügyrendi és Társadalmi Kapcsolatok Bizottsága kiírta a két pályázati felhívását, melyet mindenki figyelmébe ajánl.

Pajna Zoltán
Felkéri Szabóné Karsai Mária polgármestert, ismertesse az ülést követő programot.

Szabóné Karsai Mária 
Egy rövid sétára invitálja a közgyűlési tagokat, melynek keretében megtekintik a református és a katolikus templomot, majd ezt követően a múzeumban a kitelepítettekről szóló állandó, valamint Kádár Nagy Lajos munkáit bemutató időszaki kiállítást, valamint a retro kiállítást nézhetik meg. Ezt követően mindenkit szeretettel várnak egy ebédre az Arany Oroszlán étterembe.

Pajna Zoltán
Megköszöni, hogy lehetőséget kaptak a kihelyezett ülés megtartására, valamint tájékoztatja a közgyűlést, hogy a közgyűlés következő munkaülésére várhatóan 2016. március 25-én (péntek) kerül sor. Megköszöni az ülésen való részvételt, az ülést 12. 35-kor bezárja.

Készült: Debrecen, 2016. március 1.

Dr. Dobi Csaba
jegyző	Pajna Zoltán
a megyei közgyűlés elnöke